Великописарівська селищна рада — територіальна громада в Україні, в Охтирському районі Сумської області. Адміністративний центр — селище Велика Писарівка.
Великописарівська селищна рада громада | |
---|---|
![]() Герб громади | |
![]() Прапор громади | |
Основні дані | |
Країна | |
Область | Сумська область |
Район | Охтирський |
Код КАТОТТГ | UA59040030000060142 |
Утворена | 13 листопада 2020 року року |
Адмін. центр | Велика Писарівка |
Телефонні коди | UA59040030000060142 |
Поштові індекси | 42800 |
Територія та населення | |
Площа | 511,4 км² |
Населення | 10 490 осіб (01.01.2021) |
Густота | 20,51 осіб/км² |
Населені пункти | |
Міста | 0 |
Селища | 1 |
Села | 23 |
Органи влади | |
Рада | Великописарівська селищна рада |
Адреса | Сумська обл., Охтирський р-н, смт Велика Писарівка, вул. Незалежності, буд. 9-А |
Вебсторінка | http://vpsr.gov.ua/ |
Голова громади | Бірюкова Людмила Олександрівна |
Площа громади — 511,4 км², населення — 10 490 мешканців (2020).
Географія
Великописарівська територіальна громада розташована у південно-східній частині Сумської області в долині річки Ворскла в межах західних відрогів Середньоруської височини.
На території громади розташована крайня східна точка Сумської області 50 20'45'' пн.ш, 35 41'37'' сх.д. – на правому березі р. Братениця (6,2 км на північний схід від мосту через річку на східній околиці с.Братениця).
Найвища точка громади має висоту 211 м над рівнем моря розташована в північній її частині в межах вододільного плато на північ від с.Станичне, найнижча близько 115 м в заплаві Ворскли околиці с.Добрянське.
Адміністративний центр громади – смт. Велика Писарівка розташоване на лівому березі річки Ворскла, за 90 км від обласного центру м. Суми. Поблизу селища розташований контрольно пропускний пункт Велика Писарівкана на кордоні з Російською Федерацією.
До складу Великописарівської селищної ради увійшли 24 населених пункти Вільненської, Дмитрівської, Добрянської, Пожнянської, Попівської, Розсошівської, Тарасівської, Ямненської сільських рад та Великописарівської селищної ради Великописарівського району, зокрема,: с. Пономаренки, с. Вільне, с. Їздецьке, с. Широкий Берег , с. Шурове, с. Станичне, с. Дружба, с. Дмитрівка, с. Олександрівка, с. Братениця, с. Шевченкове, с. Лукашівка, с. Добрянське, с. Сидорова Яруга, с. Пожня, с. Попівка, с. Лугівка, с. Стрілецька Пушкарка, с. Розсоші, с. Тарасівка, с. Ямне, с. Спірне, с. Копійки та селище Велика Писарівка.
Найвіддаленіші (відстань більше ніж 15 км.) від адміністративного центру Великописарівської селищної ради (с-ще Велика Писарівка) є села Сидорова Яруга (23 км.), Добрянське (20 км.), Тарасівка (19 км.), Пожня (18 км.), Станичне (17 км.), Братениця (17 км.), Шевченкове (17 км.), Дружба (16 км.). Найближче розташовані с. Лугівка (3 км.), с. Пономаренки (6 км.), с. Олександрівка (7 км.), с. Стрілецька Пушкарка (7 км.). Майже половина сільських населених пунктів знаходяться на відстані від 7 км. до 15 км. від адміністративного центру громади.
Відстань населених пунктів Великописарівської селищної ради від районного центру (м. Охтирка) коливається в межах 32 км. -71 км., що вказує на їх віддаленість та окреслює важливість утримання в належному стані доріг, як державного, так і місцевого значення. Відстань до м. Суми (обласного центру) характеризується середньою віддаленістюі складає від 72 км. до 109 км. Територіальне розташування адміністративного центру громади, селища Велика Писарівка, визначає усереднені показники віддаленості в розрізі населених пунктів громади, як від м. Охтирка (46 км.), так і від обласного центру 90,0 км.
Історія
Велика Писарівка – селище міського типу з 1959 року, до 2020 року було центром району, з грудня 2020 року адміністративний центр Великописарівської селищної ради. Розташоване на лівому березі р. Ворскла, за 90 км від м. Суми. Територія сучасної Великої Писарівки була заселена вже в ІІ-VІ ст. На околиці селища виявлено ранньослов’янський могильник черняхівської культури, на південному заході від околиці, на березі Ворскли, виявлено також поселення бронзової та ранньої залізної доби. Наприкінці ХVІІ ст. тут знаходились хутори, які підпорядковувались одному з укріплень Бєлгородської оборонної лінії – місту Вільний. Здавна Велика Писарівка була центром народного кобзарського мистецтва на Слобожанщині. Ще в другій половині ХVІІІ ст. тут заснували притулок для сліпих бандуристів. Звідси вийшли кобзарі Є.Х. Мовчан (1898-1968), С.А. Пасюга (1962-1933), Г.С. Кожушко (1879-1924). До 80-річчя з дня народження Є.Х. Мовчана у Великій Писарівці відкрито пам’ятник.
Курган «Гостра могила» 4,0 км на південний захід від смт. Велика Писарівка. Відкритий Н. Миловановою у 1989, обстежений Є.Осадчим у 2007. Насип має висоту 7,0 м., діаметр 50 м. На момент обстеження у 2007 році курган задернований, розкопки не проводилися.
Курган «Розкопана могила». За 1,5 км. на південний захід від південно-західної околиці смт Велика Писарівка та за 3,0 км на схід від східної околиці с. Ямне в урочищі Розрита Могила. Позначений на триверстовій карті Російської імперії сер. 2-ої половини 19 ст. Виявлений Л.Білинською у 2009, обстежений Є.Осадчим у 2014. Складається з трьох курганів. Насипи округлої, напівсферичної форми. Курган-1 має діаметр 34 м. і висоту 1,0 м. Курган-2 має діаметр 34 м. і висоту 0,5 м. Курган - 3 має діаметр 40 м. і висоту 1,3 м.
Городище пізньосередньовічне. Залишки містечка Вольний (археол). Східна околиця села, ліворуч траси Суми - Велика Писарівка. Займає мисоподібний виступ правого корінного берега річки Ворскла. Поверхня майданчика рівна, має пониження 3,0 - 4,0 м. в бік заплави. Виявлене та обстежене у 2004 Є.Осадчим та О.Коротею. Городище має прямокутну форму, орієнтоване за сторонами світу, по периметру укріплене валом та ровом.
Найпотужніші укріплення з північного (напільного) боку. Тут вал має ширину 6,0 м. та висоту 2,0 м., а рів - глибину 3,0 м. та ширину 14 - 15 м. у верхній частині. Східна частина рову поступово переходить у яр. Зі східного боку городище не має укріплень. Воно захищене яром з майже прямовисними стінками глибиною до 35 м. З південного боку укріплення відходять від краю тераси та мають незначні розміри: вал шириною 2,0 - 3,0 м., висотою 0,5 м. та рів глибиною 0,5 - 0,8 м та шириною 4,0 м.
Тут при будівництві використали особливості рельєфу - підвищення було поглиблене ровом та укріплене валом. Невеликі розміри південної частини укріплень можна пояснити крутизною схилу корінного берега - на висоті до 15 м. схил має крутизну 70 - 750. До того ж городище розташоване в місці, де річка Ворскла робить поворот і має досить розгалужену систему стариць. Із західного боку городище укріплене широким (12 - 14 м.) ровом, глибиною 2,0 м. та практично зруйнованим на даний момент валом шириною 3,0 м. та висотою до 1,0 м. У місці з'єднання північної та західної стін простежується в'їзд, що складається з невисокого валу висотою до 1,0 м. та шириною 2,5 м. та рову шириною 3,0 м. та глибиною 1,5 м., що утворювали коридор, де були розташовані ворота. Практично по центру майданчика городища знаходиться курганоподібний насип, що, можливо, є залишками башти. У південній та східній частині мису виявлені дві ями лійкоподібної форми, що можуть бути залишками колодязів. Потужність культурного шару становить 0,4 м. З городища походять дрібні фрагменти димленого посуду 17 ст. Городище можна ототожнити з «городком Вольним», що був заснований 1640 воєводою Г.Бокіним та входив до Бєлгородської засічної смуги. За зведеним описом 1682 в «городе Вольном» находився гарнізон, до якого входили: «166 городовий-служби дітей боярських, 202 солдати та 20 рейтар».
Історія Великописарівщини нерозривно пов’язана з розвитком української держави. Перші згадування про село Добрянське були в 1699 році. На території сучасного села Добрянське було три населених пункти (Добрянське, Гнилівка, Підгірна). Перші поселення виникли на невеличких островках серед боліт, які оточували річку Ворсклу. Ці місця жителі називали гнилими. Звідси й пішла перша назва села. Поблизу села Добрянське виявлено рештки поселення черняхівської культури (в ХІ сторіччі).
Як свідчать залишки поселень бронзової та ранньої залізної доби, курганні могильники, які були знайдені на пагорбі неподалік села Олександрівка, територія була заселена вже в 2—5 ст. В добу неоліту (V—VII століття до нашої ери) територія області була досить густо заселена мисливсько-рибальськими племенами. Від них залишилося багато курганів, розсіяних по всій території колишнього Великописарівського району. Значна частина їх вже давно розорана і зникла безслідно. В 1932 році поховання було знайдено біля села Вільного, а в 1940 році біля Великої Писарівки. Але найбільший могильник знаходився на північ від села Олександрівка, за Ворсклою. Колись тут нараховувалось до ста курганів. Лише одиниці з них і сьогодні нагадують про далеких жителів краю, які залишили після себе могили, що простояли тисячоліття. На піщаних пагорбах між селом Лугівкою і вулицею Пушкарська (народна назва «Пушкарка») була знайдена стоянка первісних людей. В 30 роках 20 століття поселення первісних людей було розкопано і біля села Лукашівка. Тут знаходили дрібні знаряддя праці, глиняний посуд, стріли, бронзові наконечники списа, прикраси. Більшість цих речей були представлено у Великописарівському краєзнавчому музеї. Але до наших днів вони не збереглись. Частина з них зникла під час німецько-радянської війни, частина не відомо де зникла. А деякі знахідки були передані в Сумський краєзнавчий музей. І лише дрібниці залишились у Великописарівському музеї.
У травні 2012 року в селищі Велика Писарівка відкрита картинна галерея М. Нечвоглода, заслуженого художника України, лауреата премії ім. О. Данченка, члена Національної спілки художників України. Зі свого багатого художнього надбання до новоствореної галереї митець передав понад 150 робіт. Після його смерті (2020) його дружина передала більше 200 картин у Великописарівську селищну раду, які згодом будуть розміщенні в картинній галереї.
Внаслідок постійних обстрілів і загроз з боку російського агресора організована евакуація. "13 травня 2024 року о 09.30 від селищної ради відходить евакуаційний автобус, на якому є можливість доїхати до автовокзалу у місті Охтирка. Хто немає можливості знайти прихисток у рідних чи знайомих, обладнано місце компактного проживання у селі Грунь".
Відомі люди. Уродженці
Жерьобкін Василь Овсійович - ( нар. 4 лютого 1921, Їздецьке — пом. 15 травня 2002) — український вчений-правознавець, доктор юридичних наук, кандидат філософських наук, заслужений працівник вищої школи УРСР, професор кафедри логіки (1996–2002) Харківського юридичного інституту.
Кожушко Григорій Семенович - (12 жовтня 1880 — 23 січня 1924) — український кобзар.
Литвиненко Володимир Іванович - (* 1 січня 1938, Тарасівка, Великописарівський район, сучасна Сумська область — † 12 листопада 2011, Кременчук) — заслужений лікар України, з 30 грудня 1997 року — почесний громадянин Кременчука.
Мусієнко Іван Олександрович - (23 вересня 1915 — 22 серпня 1989) — радянський військовий льотчик-штурмовик, учасник Другої світової війни, генерал-майор авіації. Герой Радянського Союзу (1945).
Митрофанов Федір Васильович - (нар. 6 серпня 1916 — пом. 4 лютого 1945) — радянський військовий льотчик, Герой Радянського Союзу (1943).
Мовчан Єгор Хомич - (19 квітня (1 травня) 1898, смт Велика Писарівка — 22 листопада 1968, Київ) — український кобзар.
Обуховський Іван Денисович - (* 25 липня 1924 — 10 січня 1989) — Герой Радянського Союзу (1944), у роки німецько-радянської війни рядовий 29-го стрілецького полку 38-ї стрілецької дивізії 40-ї армії Воронезького фронту
Пасюга Степан Артемович - (29 листопада 1862 — 1933) — український кобзар.
Рибалка Сергій Олександрович - нар. 1 квітня 1990, Ямне, Сумська область, УРСР, СРСР) — український футболіст, півзахисник клубу «Олександрія». Чемпіон Європи серед юнаків (U-19) 2009 року. Грав за збірну України.
Сапухін Павло Андрійович - (7 квітня 1893, с. Ямне — 10 серпня 1970 м. Суми) — педагог, краєзнавець-дослідник, відмінник народної освіти
Сапухіна Лада Павлівна - (13 березня 1936, смт Велика Писарівка Сумської області) — український історик, краєзнавець, музейник, заслужений працівник культури УРСР.
Середа Іван Михайлович - (8 травня 1905, смт Велика Писарівка — †14 липня 1941, с. Строків ) — комендант 1-ї дільниці 94-го Сколівського прикордонного загону Українського прикордонного округу військ НКВС, капітан, Герой Радянського Союзу (1965).
Стельмах Володимир Семенович - (нар. 18 січня 1939, с. Олександрівка) — український банкір, політик, економіст,
Толдін Анатолій Андрійович - працював в Дослідному конструкторсько-технологічному бюро Інституту електрозварювання ім. Є.О. Патона Національної академії наук України
Міста побратими
Корець - місто в Україні, центр Корецької громади Рівненського району Рівненської області
Економіка
Суб’єкти господарювання, котрі здійснюють підприємницьку діяльність на території Великописарівської селищної ради, представлені юридичними особами, фізичними особами-підприємцями з найманими працівниками та фізичними особами-підприємцями без найманих працівників.
В загальній структурі суб’єктів господарювання найбільшою є частка фізичних осіб-підприємців без найманих працівників – 56,3%, частки юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців з найманими працівникамискладають відповідно 22,5% та 21,2%. В розрізі населених пунктів Великописарівської селищної ради найбільша кількість суб’єктів господарювання розташовані в селищі Велика Писарівка, а саме 28 одиниць юридичних та фізичних осіб з найманими працівниками та 52 одиниці фізичних осіб – підприємців без найманих працівників. При цьому в с. Пономаренки, с. Іздецьке, с. Шурове, с. Станичне, с. Дружба, с. Лукашівка, с. Стрілецька Пушкарка, с. Копійки відсутні суб’єкти господарювання.
За видами економічної діяльності у складі суб’єктів господарювання функціонують:
- транспортні підприємства
- житлово-комунальне господарство
- підприємства сільського господарства
- підприємства лісового господарства
- державні установи
- фізичні особи-підприємці
- туристична сфера
Соціальна сфера
Освіта
У громаді станом на 01.01.2021 року функціонували 4 заклади загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів (732 учні), один з яких спеціалізований і є опорним закладом з трьома філіями (Великописарівська СШ І-ІІІ ступенів - 600 учнів), Ямненська ЗОШ І-ІІІ ступенів (95 учнів) та 2 (Пожнянський – 40 учнів, Тарасівський НВК – 37 учнів) у складі НВК, 1 заклад загальної середньої освіти І-ІІ ступенів у складі Вільненського НВК (50 учнів). Закладів загальної середньої освіти І ступеня немає. Також на 01.01.2021 року здійснювали освітню діяльність 4 дошкільні заклади освіти, 2 позашкільні заклади освіти та ДЮСШ.
Суспільним дошкільним вихованням охоплено 247 (осіб) дошкільнят (1-6 років). Загальна кількість дошкільнят 379 (осіб) (0-6 років).
Підлягають охопленню різними видами харчування 822 учні, охоплено 761 учень. Учні початкових класів гарячим харчуванням забезпечені на 100%.
У 2020-2021 навчальному році підвезення до місця навчання потребували 243 учні, підвозиться 243 учні, підвезенням до місця навчання охоплено 100% учнів від потреби. Кількість педагогічних працівників у закладах освіти на 01.01.2021 рік – 202 та 153 технічного персоналу.
Рівень комп’ютеризації закладів освіти становить 60%. До мережі Інтернет підключено 5 закладів загальної середньої освіти та 3 філії, 4 дошкільні заклади освіти, 2 позашкільні заклади освіти та ДЮСШ, що становить 100% до потреби.
На території Великописарівської селищної ради функціонує 8 закладів, в яких виховуються діти дошкільного віку. Із них: 4 – заклади дошкільної освіти (дитячі садки та ясла садки); 3 – навчально-виховні комплекси та 1 заклад загальної середньої освіти (опорний), який має філії з дошкільними групами(всього 3, розміщені в сільській місцевості).
Аналіз забезпечення педагогічними кадрами свідчить про те, що педагогічну діяльність у 4 закладах дошкільної освіти та 4 закладах освіти здійснюють 30 педагогічних працівників. Усі вони своєчасно проходять курси підвищення кваліфікації та атестацію.
Організація навчально-виховного процесу у дошкільних навчальних закладах здійснюється відповідно до Закону України "Про дошкільну освіту".
Зміст дошкільної освіти в межах Базового компонента реалізується через програму «Дитина» та «Впевнений старт» для дітей старшого дошкільного віку та парціальними програмами.
На даний час комп’ютерною технікою забезпечені усі заклади, підключені до мережі Інтернет та мають свої WEB-сайти.
У Великописарівській селищній раді у 2020-2021 році здійснювали свою діяльність 5 закладів загальної середньої освіти, один з яких має статус опорного закладу. Загальна кількість учнів – 822 з них охоплено 333 учні гарячим харчуванням та 243 учні підвозяться шкільними автобусами. Станом на 16.03.2021 року за інклюзивною формою здобували освіту 5 дітей: у Великописарівській спеціалізованій школі І–ІІІ ступенів 3 дитини (2,4 9 класи), у Ямненській ЗОШ І-ІІІ ступенів 1 дитина (2 клас), в ЗДО «Оленка» 1 дитина. 3 дитини навчаються за індивідуальною формою навчання (педагогічний патронаж): Великописарівська спеціалізована школа – 1, Братеничанська філія – 1, Вільненський НВК – 1.
Культура
Охорона здоров'я
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5pTHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ09GOGxSREFsUWpJbFJEQWxRamdsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9FWWxSREFsUWtJbFJEQWxRamd1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVTVReVZFTUNWQ09GOGxSREFsUWpJbFJEQWxRamdsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9FWWxSREFsUWtJbFJEQWxRamd1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У громаді діє Комунальне некомерційне підприємство "Великописарівська лікарня". Будівля терапевтичного відділення лікарні зазнала руйнувань під час російського вторгнення 2022 року. Будівля, в якій було розташоване терапевтичне відділення, була побудована в 1949 році. Загальна площа 342,2 м². Терапевтичне відділення лікарні функціонувало в даному приміщенні з 1989 року по 2022 рік. Відділення було розраховане на 30 ліжок, мало 6 палат, в тому числі палати інтенсивної терапії. В терапевтичному відділенні працювало: 9 медичних працівників та 5 осіб обслуговуючого персоналу .
Соціальний захист
Імплементація державної політики соціального захисту населення на місцевому рівні потребує адаптації діючих підходів до вимог та потреб пільгових категорій населення. На території Великописарівської селищної ради станом на 01.01.2021 рік проживає 271 особа пільгових категорій, з яких, найбільшу питому вагу складають особи з інвалідністю 57,2% (з них діти-інваліди майже 3,0%). Кількість осіб з особливими потребами в загальній структурі населення громади складає 2,6%. Частка дітей-сиріт та позбавлених батьківського піклування в загальній структурі пільгових категорій населення складає 1,8%. Відповідно, частка учасників ВВВ та прирівняних до них категорій та учасників АТО складає 24,4%, а частка внутрішньо-переміщених осіб – 16,6%. На території громади проживає шістдесят дві багатодітні сім’ї, п’ять з яких, мають п’ятеро та більше дітей, а дві сім’ї мають прийомних дітей.
Населені пункти
У складі громади 1 селище (Велика Писарівка) і 23 села:
Див. також
Примітки
- Великописарівська територіальна громада. портал «Децентралізація». оригіналу за 27 червня 2021. Процитовано 27 червня 2021.
- Для мешканців Великописарівської громади організовують евакуацію. debaty.sumy.ua (ru-RU) . Процитовано 13 травня 2024.
- Великописарівська центральна районна лікарня
- Великописарівська лікарня
- Великописарівська територіальна громада - склад громади. портал «Децентралізація». оригіналу за 27 червня 2021. Процитовано 27 червня 2021.
Посилання
- Великописарівська селищна громада [ 27 червня 2021 у Wayback Machine.]
- Терапевтичне відділення замість хірургічного: яких змін зазнала Великописарівська лікарня через обстріли
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Velikopisarivska selishna rada teritorialna gromada v Ukrayini v Ohtirskomu rajoni Sumskoyi oblasti Administrativnij centr selishe Velika Pisarivka Velikopisarivska selishna rada gromadaGerb gromadiPrapor gromadiOsnovni daniKrayina UkrayinaOblast Sumska oblastRajon OhtirskijKod KATOTTG UA59040030000060142Utvorena 13 listopada 2020 roku rokuAdmin centr Velika PisarivkaTelefonni kodi UA59040030000060142Poshtovi indeksi 42800Teritoriya ta naselennyaPlosha 511 4 km Naselennya 10 490 osib 01 01 2021 Gustota 20 51 osib km Naseleni punktiMista 0Selisha 1Sela 23Organi vladiRada Velikopisarivska selishna radaAdresa Sumska obl Ohtirskij r n smt Velika Pisarivka vul Nezalezhnosti bud 9 AVebstorinka http vpsr gov ua Golova gromadi Biryukova Lyudmila Oleksandrivna Plosha gromadi 511 4 km naselennya 10 490 meshkanciv 2020 GeografiyaVelikopisarivska teritorialna gromada roztashovana u pivdenno shidnij chastini Sumskoyi oblasti v dolini richki Vorskla v mezhah zahidnih vidrogiv Serednoruskoyi visochini Na teritoriyi gromadi roztashovana krajnya shidna tochka Sumskoyi oblasti 50 20 45 pn sh 35 41 37 sh d na pravomu berezi r Bratenicya 6 2 km na pivnichnij shid vid mostu cherez richku na shidnij okolici s Bratenicya Najvisha tochka gromadi maye visotu 211 m nad rivnem morya roztashovana v pivnichnij yiyi chastini v mezhah vododilnogo plato na pivnich vid s Stanichne najnizhcha blizko 115 m v zaplavi Vorskli okolici s Dobryanske Administrativnij centr gromadi smt Velika Pisarivka roztashovane na livomu berezi richki Vorskla za 90 km vid oblasnogo centru m Sumi Poblizu selisha roztashovanij kontrolno propusknij punkt Velika Pisarivkana na kordoni z Rosijskoyu Federaciyeyu Do skladu Velikopisarivskoyi selishnoyi radi uvijshli 24 naselenih punkti Vilnenskoyi Dmitrivskoyi Dobryanskoyi Pozhnyanskoyi Popivskoyi Rozsoshivskoyi Tarasivskoyi Yamnenskoyi silskih rad ta Velikopisarivskoyi selishnoyi radi Velikopisarivskogo rajonu zokrema s Ponomarenki s Vilne s Yizdecke s Shirokij Bereg s Shurove s Stanichne s Druzhba s Dmitrivka s Oleksandrivka s Bratenicya s Shevchenkove s Lukashivka s Dobryanske s Sidorova Yaruga s Pozhnya s Popivka s Lugivka s Strilecka Pushkarka s Rozsoshi s Tarasivka s Yamne s Spirne s Kopijki ta selishe Velika Pisarivka Najviddalenishi vidstan bilshe nizh 15 km vid administrativnogo centru Velikopisarivskoyi selishnoyi radi s she Velika Pisarivka ye sela Sidorova Yaruga 23 km Dobryanske 20 km Tarasivka 19 km Pozhnya 18 km Stanichne 17 km Bratenicya 17 km Shevchenkove 17 km Druzhba 16 km Najblizhche roztashovani s Lugivka 3 km s Ponomarenki 6 km s Oleksandrivka 7 km s Strilecka Pushkarka 7 km Majzhe polovina silskih naselenih punktiv znahodyatsya na vidstani vid 7 km do 15 km vid administrativnogo centru gromadi Vidstan naselenih punktiv Velikopisarivskoyi selishnoyi radi vid rajonnogo centru m Ohtirka kolivayetsya v mezhah 32 km 71 km sho vkazuye na yih viddalenist ta okreslyuye vazhlivist utrimannya v nalezhnomu stani dorig yak derzhavnogo tak i miscevogo znachennya Vidstan do m Sumi oblasnogo centru harakterizuyetsya serednoyu viddalenistyui skladaye vid 72 km do 109 km Teritorialne roztashuvannya administrativnogo centru gromadi selisha Velika Pisarivka viznachaye useredneni pokazniki viddalenosti v rozrizi naselenih punktiv gromadi yak vid m Ohtirka 46 km tak i vid oblasnogo centru 90 0 km IstoriyaVelika Pisarivka selishe miskogo tipu z 1959 roku do 2020 roku bulo centrom rajonu z grudnya 2020 roku administrativnij centr Velikopisarivskoyi selishnoyi radi Roztashovane na livomu berezi r Vorskla za 90 km vid m Sumi Teritoriya suchasnoyi Velikoyi Pisarivki bula zaselena vzhe v II VI st Na okolici selisha viyavleno rannoslov yanskij mogilnik chernyahivskoyi kulturi na pivdennomu zahodi vid okolici na berezi Vorskli viyavleno takozh poselennya bronzovoyi ta rannoyi zaliznoyi dobi Naprikinci HVII st tut znahodilis hutori yaki pidporyadkovuvalis odnomu z ukriplen Byelgorodskoyi oboronnoyi liniyi mistu Vilnij Zdavna Velika Pisarivka bula centrom narodnogo kobzarskogo mistectva na Slobozhanshini She v drugij polovini HVIII st tut zasnuvali pritulok dlya slipih banduristiv Zvidsi vijshli kobzari Ye H Movchan 1898 1968 S A Pasyuga 1962 1933 G S Kozhushko 1879 1924 Do 80 richchya z dnya narodzhennya Ye H Movchana u Velikij Pisarivci vidkrito pam yatnik Kurgan Gostra mogila 4 0 km na pivdennij zahid vid smt Velika Pisarivka Vidkritij N Milovanovoyu u 1989 obstezhenij Ye Osadchim u 2007 Nasip maye visotu 7 0 m diametr 50 m Na moment obstezhennya u 2007 roci kurgan zadernovanij rozkopki ne provodilisya Kurgan Rozkopana mogila Za 1 5 km na pivdennij zahid vid pivdenno zahidnoyi okolici smt Velika Pisarivka ta za 3 0 km na shid vid shidnoyi okolici s Yamne v urochishi Rozrita Mogila Poznachenij na triverstovij karti Rosijskoyi imperiyi ser 2 oyi polovini 19 st Viyavlenij L Bilinskoyu u 2009 obstezhenij Ye Osadchim u 2014 Skladayetsya z troh kurganiv Nasipi okrugloyi napivsferichnoyi formi Kurgan 1 maye diametr 34 m i visotu 1 0 m Kurgan 2 maye diametr 34 m i visotu 0 5 m Kurgan 3 maye diametr 40 m i visotu 1 3 m Gorodishe piznoserednovichne Zalishki mistechka Volnij arheol Shidna okolicya sela livoruch trasi Sumi Velika Pisarivka Zajmaye misopodibnij vistup pravogo korinnogo berega richki Vorskla Poverhnya majdanchika rivna maye ponizhennya 3 0 4 0 m v bik zaplavi Viyavlene ta obstezhene u 2004 Ye Osadchim ta O Koroteyu Gorodishe maye pryamokutnu formu oriyentovane za storonami svitu po perimetru ukriplene valom ta rovom Najpotuzhnishi ukriplennya z pivnichnogo napilnogo boku Tut val maye shirinu 6 0 m ta visotu 2 0 m a riv glibinu 3 0 m ta shirinu 14 15 m u verhnij chastini Shidna chastina rovu postupovo perehodit u yar Zi shidnogo boku gorodishe ne maye ukriplen Vono zahishene yarom z majzhe pryamovisnimi stinkami glibinoyu do 35 m Z pivdennogo boku ukriplennya vidhodyat vid krayu terasi ta mayut neznachni rozmiri val shirinoyu 2 0 3 0 m visotoyu 0 5 m ta riv glibinoyu 0 5 0 8 m ta shirinoyu 4 0 m Tut pri budivnictvi vikoristali osoblivosti relyefu pidvishennya bulo pogliblene rovom ta ukriplene valom Neveliki rozmiri pivdennoyi chastini ukriplen mozhna poyasniti krutiznoyu shilu korinnogo berega na visoti do 15 m shil maye krutiznu 70 750 Do togo zh gorodishe roztashovane v misci de richka Vorskla robit povorot i maye dosit rozgaluzhenu sistemu staric Iz zahidnogo boku gorodishe ukriplene shirokim 12 14 m rovom glibinoyu 2 0 m ta praktichno zrujnovanim na danij moment valom shirinoyu 3 0 m ta visotoyu do 1 0 m U misci z yednannya pivnichnoyi ta zahidnoyi stin prostezhuyetsya v yizd sho skladayetsya z nevisokogo valu visotoyu do 1 0 m ta shirinoyu 2 5 m ta rovu shirinoyu 3 0 m ta glibinoyu 1 5 m sho utvoryuvali koridor de buli roztashovani vorota Praktichno po centru majdanchika gorodisha znahoditsya kurganopodibnij nasip sho mozhlivo ye zalishkami bashti U pivdennij ta shidnij chastini misu viyavleni dvi yami lijkopodibnoyi formi sho mozhut buti zalishkami kolodyaziv Potuzhnist kulturnogo sharu stanovit 0 4 m Z gorodisha pohodyat dribni fragmenti dimlenogo posudu 17 st Gorodishe mozhna ototozhniti z gorodkom Volnim sho buv zasnovanij 1640 voyevodoyu G Bokinim ta vhodiv do Byelgorodskoyi zasichnoyi smugi Za zvedenim opisom 1682 v gorode Volnom nahodivsya garnizon do yakogo vhodili 166 gorodovij sluzhbi ditej boyarskih 202 soldati ta 20 rejtar Istoriya Velikopisarivshini nerozrivno pov yazana z rozvitkom ukrayinskoyi derzhavi Pershi zgaduvannya pro selo Dobryanske buli v 1699 roci Na teritoriyi suchasnogo sela Dobryanske bulo tri naselenih punkti Dobryanske Gnilivka Pidgirna Pershi poselennya vinikli na nevelichkih ostrovkah sered bolit yaki otochuvali richku Vorsklu Ci miscya zhiteli nazivali gnilimi Zvidsi j pishla persha nazva sela Poblizu sela Dobryanske viyavleno reshtki poselennya chernyahivskoyi kulturi v HI storichchi Yak svidchat zalishki poselen bronzovoyi ta rannoyi zaliznoyi dobi kurganni mogilniki yaki buli znajdeni na pagorbi nepodalik sela Oleksandrivka teritoriya bula zaselena vzhe v 2 5 st V dobu neolitu V VII stolittya do nashoyi eri teritoriya oblasti bula dosit gusto zaselena mislivsko ribalskimi plemenami Vid nih zalishilosya bagato kurganiv rozsiyanih po vsij teritoriyi kolishnogo Velikopisarivskogo rajonu Znachna chastina yih vzhe davno rozorana i znikla bezslidno V 1932 roci pohovannya bulo znajdeno bilya sela Vilnogo a v 1940 roci bilya Velikoyi Pisarivki Ale najbilshij mogilnik znahodivsya na pivnich vid sela Oleksandrivka za Vorskloyu Kolis tut narahovuvalos do sta kurganiv Lishe odinici z nih i sogodni nagaduyut pro dalekih zhiteliv krayu yaki zalishili pislya sebe mogili sho prostoyali tisyacholittya Na pishanih pagorbah mizh selom Lugivkoyu i vuliceyu Pushkarska narodna nazva Pushkarka bula znajdena stoyanka pervisnih lyudej V 30 rokah 20 stolittya poselennya pervisnih lyudej bulo rozkopano i bilya sela Lukashivka Tut znahodili dribni znaryaddya praci glinyanij posud strili bronzovi nakonechniki spisa prikrasi Bilshist cih rechej buli predstavleno u Velikopisarivskomu krayeznavchomu muzeyi Ale do nashih dniv voni ne zbereglis Chastina z nih znikla pid chas nimecko radyanskoyi vijni chastina ne vidomo de znikla A deyaki znahidki buli peredani v Sumskij krayeznavchij muzej I lishe dribnici zalishilis u Velikopisarivskomu muzeyi U travni 2012 roku v selishi Velika Pisarivka vidkrita kartinna galereya M Nechvogloda zasluzhenogo hudozhnika Ukrayini laureata premiyi im O Danchenka chlena Nacionalnoyi spilki hudozhnikiv Ukrayini Zi svogo bagatogo hudozhnogo nadbannya do novostvorenoyi galereyi mitec peredav ponad 150 robit Pislya jogo smerti 2020 jogo druzhina peredala bilshe 200 kartin u Velikopisarivsku selishnu radu yaki zgodom budut rozmishenni v kartinnij galereyi Vnaslidok postijnih obstriliv i zagroz z boku rosijskogo agresora organizovana evakuaciya 13 travnya 2024 roku o 09 30 vid selishnoyi radi vidhodit evakuacijnij avtobus na yakomu ye mozhlivist doyihati do avtovokzalu u misti Ohtirka Hto nemaye mozhlivosti znajti prihistok u ridnih chi znajomih obladnano misce kompaktnogo prozhivannya u seli Grun Vidomi lyudi UrodzhenciZherobkin Vasil Ovsijovich nar 4 lyutogo 1921 Yizdecke pom 15 travnya 2002 ukrayinskij vchenij pravoznavec doktor yuridichnih nauk kandidat filosofskih nauk zasluzhenij pracivnik vishoyi shkoli URSR profesor kafedri logiki 1996 2002 Harkivskogo yuridichnogo institutu Kozhushko Grigorij Semenovich 12 zhovtnya 1880 23 sichnya 1924 ukrayinskij kobzar Litvinenko Volodimir Ivanovich 1 sichnya 1938 Tarasivka Velikopisarivskij rajon suchasna Sumska oblast 12 listopada 2011 Kremenchuk zasluzhenij likar Ukrayini z 30 grudnya 1997 roku pochesnij gromadyanin Kremenchuka Musiyenko Ivan Oleksandrovich 23 veresnya 1915 22 serpnya 1989 radyanskij vijskovij lotchik shturmovik uchasnik Drugoyi svitovoyi vijni general major aviaciyi Geroj Radyanskogo Soyuzu 1945 Mitrofanov Fedir Vasilovich nar 6 serpnya 1916 pom 4 lyutogo 1945 radyanskij vijskovij lotchik Geroj Radyanskogo Soyuzu 1943 Movchan Yegor Homich 19 kvitnya 1 travnya 1898 smt Velika Pisarivka 22 listopada 1968 Kiyiv ukrayinskij kobzar Obuhovskij Ivan Denisovich 25 lipnya 1924 10 sichnya 1989 Geroj Radyanskogo Soyuzu 1944 u roki nimecko radyanskoyi vijni ryadovij 29 go strileckogo polku 38 yi strileckoyi diviziyi 40 yi armiyi Voronezkogo frontu Pasyuga Stepan Artemovich 29 listopada 1862 1933 ukrayinskij kobzar Ribalka Sergij Oleksandrovich nar 1 kvitnya 1990 Yamne Sumska oblast URSR SRSR ukrayinskij futbolist pivzahisnik klubu Oleksandriya Chempion Yevropi sered yunakiv U 19 2009 roku Grav za zbirnu Ukrayini Sapuhin Pavlo Andrijovich 7 kvitnya 1893 s Yamne 10 serpnya 1970 m Sumi pedagog krayeznavec doslidnik vidminnik narodnoyi osviti Sapuhina Lada Pavlivna 13 bereznya 1936 smt Velika Pisarivka Sumskoyi oblasti ukrayinskij istorik krayeznavec muzejnik zasluzhenij pracivnik kulturi URSR Sereda Ivan Mihajlovich 8 travnya 1905 smt Velika Pisarivka 14 lipnya 1941 s Strokiv komendant 1 yi dilnici 94 go Skolivskogo prikordonnogo zagonu Ukrayinskogo prikordonnogo okrugu vijsk NKVS kapitan Geroj Radyanskogo Soyuzu 1965 Stelmah Volodimir Semenovich nar 18 sichnya 1939 s Oleksandrivka ukrayinskij bankir politik ekonomist Toldin Anatolij Andrijovich pracyuvav v Doslidnomu konstruktorsko tehnologichnomu byuro Institutu elektrozvaryuvannya im Ye O Patona Nacionalnoyi akademiyi nauk UkrayiniMista pobratimiKorec misto v Ukrayini centr Koreckoyi gromadi Rivnenskogo rajonu Rivnenskoyi oblastiEkonomikaSub yekti gospodaryuvannya kotri zdijsnyuyut pidpriyemnicku diyalnist na teritoriyi Velikopisarivskoyi selishnoyi radi predstavleni yuridichnimi osobami fizichnimi osobami pidpriyemcyami z najmanimi pracivnikami ta fizichnimi osobami pidpriyemcyami bez najmanih pracivnikiv V zagalnij strukturi sub yektiv gospodaryuvannya najbilshoyu ye chastka fizichnih osib pidpriyemciv bez najmanih pracivnikiv 56 3 chastki yuridichnih osib ta fizichnih osib pidpriyemciv z najmanimi pracivnikamiskladayut vidpovidno 22 5 ta 21 2 V rozrizi naselenih punktiv Velikopisarivskoyi selishnoyi radi najbilsha kilkist sub yektiv gospodaryuvannya roztashovani v selishi Velika Pisarivka a same 28 odinic yuridichnih ta fizichnih osib z najmanimi pracivnikami ta 52 odinici fizichnih osib pidpriyemciv bez najmanih pracivnikiv Pri comu v s Ponomarenki s Izdecke s Shurove s Stanichne s Druzhba s Lukashivka s Strilecka Pushkarka s Kopijki vidsutni sub yekti gospodaryuvannya Za vidami ekonomichnoyi diyalnosti u skladi sub yektiv gospodaryuvannya funkcionuyut transportni pidpriyemstva zhitlovo komunalne gospodarstvo pidpriyemstva silskogo gospodarstva pidpriyemstva lisovogo gospodarstva derzhavni ustanovi fizichni osobi pidpriyemci turistichna sferaSocialna sferaOsvita U gromadi stanom na 01 01 2021 roku funkcionuvali 4 zakladi zagalnoyi serednoyi osviti I III stupeniv 732 uchni odin z yakih specializovanij i ye opornim zakladom z troma filiyami Velikopisarivska SSh I III stupeniv 600 uchniv Yamnenska ZOSh I III stupeniv 95 uchniv ta 2 Pozhnyanskij 40 uchniv Tarasivskij NVK 37 uchniv u skladi NVK 1 zaklad zagalnoyi serednoyi osviti I II stupeniv u skladi Vilnenskogo NVK 50 uchniv Zakladiv zagalnoyi serednoyi osviti I stupenya nemaye Takozh na 01 01 2021 roku zdijsnyuvali osvitnyu diyalnist 4 doshkilni zakladi osviti 2 pozashkilni zakladi osviti ta DYuSSh Suspilnim doshkilnim vihovannyam ohopleno 247 osib doshkilnyat 1 6 rokiv Zagalna kilkist doshkilnyat 379 osib 0 6 rokiv Pidlyagayut ohoplennyu riznimi vidami harchuvannya 822 uchni ohopleno 761 uchen Uchni pochatkovih klasiv garyachim harchuvannyam zabezpecheni na 100 U 2020 2021 navchalnomu roci pidvezennya do miscya navchannya potrebuvali 243 uchni pidvozitsya 243 uchni pidvezennyam do miscya navchannya ohopleno 100 uchniv vid potrebi Kilkist pedagogichnih pracivnikiv u zakladah osviti na 01 01 2021 rik 202 ta 153 tehnichnogo personalu Riven komp yuterizaciyi zakladiv osviti stanovit 60 Do merezhi Internet pidklyucheno 5 zakladiv zagalnoyi serednoyi osviti ta 3 filiyi 4 doshkilni zakladi osviti 2 pozashkilni zakladi osviti ta DYuSSh sho stanovit 100 do potrebi Na teritoriyi Velikopisarivskoyi selishnoyi radi funkcionuye 8 zakladiv v yakih vihovuyutsya diti doshkilnogo viku Iz nih 4 zakladi doshkilnoyi osviti dityachi sadki ta yasla sadki 3 navchalno vihovni kompleksi ta 1 zaklad zagalnoyi serednoyi osviti opornij yakij maye filiyi z doshkilnimi grupami vsogo 3 rozmisheni v silskij miscevosti Analiz zabezpechennya pedagogichnimi kadrami svidchit pro te sho pedagogichnu diyalnist u 4 zakladah doshkilnoyi osviti ta 4 zakladah osviti zdijsnyuyut 30 pedagogichnih pracivnikiv Usi voni svoyechasno prohodyat kursi pidvishennya kvalifikaciyi ta atestaciyu Organizaciya navchalno vihovnogo procesu u doshkilnih navchalnih zakladah zdijsnyuyetsya vidpovidno do Zakonu Ukrayini Pro doshkilnu osvitu Zmist doshkilnoyi osviti v mezhah Bazovogo komponenta realizuyetsya cherez programu Ditina ta Vpevnenij start dlya ditej starshogo doshkilnogo viku ta parcialnimi programami Na danij chas komp yuternoyu tehnikoyu zabezpecheni usi zakladi pidklyucheni do merezhi Internet ta mayut svoyi WEB sajti U Velikopisarivskij selishnij radi u 2020 2021 roci zdijsnyuvali svoyu diyalnist 5 zakladiv zagalnoyi serednoyi osviti odin z yakih maye status opornogo zakladu Zagalna kilkist uchniv 822 z nih ohopleno 333 uchni garyachim harchuvannyam ta 243 uchni pidvozyatsya shkilnimi avtobusami Stanom na 16 03 2021 roku za inklyuzivnoyu formoyu zdobuvali osvitu 5 ditej u Velikopisarivskij specializovanij shkoli I III stupeniv 3 ditini 2 4 9 klasi u Yamnenskij ZOSh I III stupeniv 1 ditina 2 klas v ZDO Olenka 1 ditina 3 ditini navchayutsya za individualnoyu formoyu navchannya pedagogichnij patronazh Velikopisarivska specializovana shkola 1 Bratenichanska filiya 1 Vilnenskij NVK 1 Kultura Ohorona zdorov ya Budivlya terapevtichnogo viddilennya pislya obstriliv U gromadi diye Komunalne nekomercijne pidpriyemstvo Velikopisarivska likarnya Budivlya terapevtichnogo viddilennya likarni zaznala rujnuvan pid chas rosijskogo vtorgnennya 2022 roku Budivlya v yakij bulo roztashovane terapevtichne viddilennya bula pobudovana v 1949 roci Zagalna plosha 342 2 m Terapevtichne viddilennya likarni funkcionuvalo v danomu primishenni z 1989 roku po 2022 rik Viddilennya bulo rozrahovane na 30 lizhok malo 6 palat v tomu chisli palati intensivnoyi terapiyi V terapevtichnomu viddilenni pracyuvalo 9 medichnih pracivnikiv ta 5 osib obslugovuyuchogo personalu Socialnij zahist Implementaciya derzhavnoyi politiki socialnogo zahistu naselennya na miscevomu rivni potrebuye adaptaciyi diyuchih pidhodiv do vimog ta potreb pilgovih kategorij naselennya Na teritoriyi Velikopisarivskoyi selishnoyi radi stanom na 01 01 2021 rik prozhivaye 271 osoba pilgovih kategorij z yakih najbilshu pitomu vagu skladayut osobi z invalidnistyu 57 2 z nih diti invalidi majzhe 3 0 Kilkist osib z osoblivimi potrebami v zagalnij strukturi naselennya gromadi skladaye 2 6 Chastka ditej sirit ta pozbavlenih batkivskogo pikluvannya v zagalnij strukturi pilgovih kategorij naselennya skladaye 1 8 Vidpovidno chastka uchasnikiv VVV ta pririvnyanih do nih kategorij ta uchasnikiv ATO skladaye 24 4 a chastka vnutrishno peremishenih osib 16 6 Na teritoriyi gromadi prozhivaye shistdesyat dvi bagatoditni sim yi p yat z yakih mayut p yatero ta bilshe ditej a dvi sim yi mayut prijomnih ditej Naseleni punktiU skladi gromadi 1 selishe Velika Pisarivka i 23 sela Bratenicya Vilne Dmitrivka Dobryanske Druzhba Yizdecke Kopijki Lugivka Lukashivka Oleksandrivka Pozhnya Ponomarenki Popivka Rozsoshi Sidorova Yaruga Spirne Stanichne Strilecka Pushkarka Tarasivka Shevchenkove Shirokij Bereg Shurove YamneDiv takozhObstrili Velikopisarivskoyi selishnoyi gromadiPrimitkiVelikopisarivska teritorialna gromada portal Decentralizaciya originalu za 27 chervnya 2021 Procitovano 27 chervnya 2021 Dlya meshkanciv Velikopisarivskoyi gromadi organizovuyut evakuaciyu debaty sumy ua ru RU Procitovano 13 travnya 2024 Velikopisarivska centralna rajonna likarnya Velikopisarivska likarnya Velikopisarivska teritorialna gromada sklad gromadi portal Decentralizaciya originalu za 27 chervnya 2021 Procitovano 27 chervnya 2021 PosilannyaVelikopisarivska selishna gromada 27 chervnya 2021 u Wayback Machine Terapevtichne viddilennya zamist hirurgichnogo yakih zmin zaznala Velikopisarivska likarnya cherez obstrili Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi