Пасюга Степан Артемович (29 листопада 1862 — 1933) — кобзар.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU0TDFCaGMybDFhR0ZmTVRreE1GOWhMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFRWVhOcGRXaGhYekU1TVRCZllTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Народився 29 листопада 1862 року у слободі Велика Писарівка (смт)|Велика Писарівка]] на Східній Слобожанщині (тепер Сумська область Україна).
Зір утратив у юнацькому віці.
Разом із П.Гащенком вчилися у кобзаря Дмитра Петровича Троченка з с. Лютовки Богодухівського повіту.
Отримавши «одклінщини», пішли підвищувати свою майстерність у кобзаря з с. Мурафа Богодухівського повіту Стефана Яковича Бідила.
За свідченням Степана Пасюги, великий вплив на нього справив цехмайстер Хведір Ївлампійович Вовк.
Хоча особливого прагнення до концертних виступів С.Пасюга не виявляв, українська інтелігенція радо запрошувала кобзаря виступати на сцені.
У 1911–1912 роках разом з П.Гащенком, П.Древченком виступають на багатьох концертах, організованих українською інтелігенцією у Харкові, Києві, Полтаві, Одесі, Миргороді, Охтирці та інших містах.
Залишилися спогади про виступи С.Пасюги на Південно-російській промислово-сільськогосподарській виставці у Катеринославі (1910 р.); концерт у Катеринославському історичному музеї (1911 р.); Кустарній виставці у Санкт-Петербурзі (1916)
С.Пасюга був у родинних стосунках з останнім кобзарським цехмайстром (наступником Хведора Вовка) — Іваном Казаном.
Знав багато дум і старин, але «на люди» (для інтелігенції) співав лише чотири — “Плач невольників”, “Три брати Озовські”, “Удова і три сина”, “Конівченко”.
Отримував найвищі оцінки як із боку кобзарів, так і музикознавців.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJqTHlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNOeVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1TVTVOaTVmSlVRd0pUbEdKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd4SlVReEpUaEZKVVF3SlVJekpVUXdKVUl3TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxPVUVsUkRBbFFrVWxSREFsUWpFbFJEQWxRamNsUkRBbFFqQWxSREVsT0RBbFJERWxPVFl1WHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVNWRU1TVTRSU1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDTUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
«Такого кобзаря, як Пасюга, ніколи не було й не буде! — згадував Є.Мовчан. — Голосу його не було краю і кінця. Він знав майже всі думи, співав величезну кількість народних пісень. А що вже грав на кобзі, то про це й говорити нема чого».
«У його рецитаціях, співаних гарним, баритоновим голосом, помічаємо перевагу речитатива над мелодією. Спів і гра Пасюги складається на гарну артистичну цілість», — говорив Ф.Колесса.
Степан Пасюга жив дуже просто, зневажав «світські витребеньки» і дотримувався заповітної строгості у відношені до учнів.
Великий вплив С.Пасюга мав і на Ткаченка Георгія, який доніс до сучасників манеру старосвітського кобзарського виконавства.
Помер 1933 року від голоду. Похований у с.Борисівці РФ.
Деякі із фонозаписів С. Пасюги зберігаються у фондах ІМФЕ (м. Київ).
Опанас Сластіон зробив із кобзаря дві портретні замальовки в 1910 році.
Учні
З 1904 по 1906 рік навчає Григорія Кожушка; у 1905–1907 — Захара Беншого; у 1911–1913 рр. — Єгора Мовчана.
У «транзитному» навчанні в С.Пасюги перебував і учень П.Гащенка — Іван Кучугура-Кучеренко.
Примітки
- Ткаченко Г. Збагачуючи традиції // Єгор Мовчан. Спогади. Статті. Матеріали. — Суми: Собор, 1999. — С. 33-34
- Колесса Ф. Мелодії українських народних дум. — К.: Наукова думка, 1969. — С. 315
Джерела
- Мішалов В. і М. Українські кобзарі-бандуристи. — Сідней, Австралія, 1986–106 с.
- Черемський К. П. Повернення традиції. — Х.: Центр Леся Курбаса. — 1999. — 288 с.
- Черемський К. П. Шлях звичаю. — Х.: Глас. — 2002. — 444 с.
- Мішалов В. Ю. Харківська бандура — Культурологічно-мистецькі аспекти ґенези і розвитку виконавства на українському народному інструменті — (Серія Слобожанський світ)— Харків,- Торонто, 2013 −368с.
- Ігор Роздобудько. Українські кобзарі Східної Слобожанщини. // Східна Слобожанщина. Українці навколо України.
- Жеплинський Б. М., Ковальчук Д. Б. Українські кобзарі, бандуристи, лірники. Енциклопедичний довідник. — Львів : Галицька видавнича спілка, 2011. — С. 196
Посилання
- Пасюга Степан Артемович // Українська музична енциклопедія. — Київ: Інститут мистецтвознавства, фольклористики та етнології імені М. Т. Рильського НАН України, 2018. — Том 5: ПАВАНА — «POLIКАРП». — С. 109-110
![]() | Це незавершена стаття про українського музиканта чи музикантку. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pasyuga Stepan Artemovich 29 listopada 1862 18621129 1933 kobzar Pasyuga Stepan portret zroblenij Opanasom Slastionom v 1910 roci Pisnya pro smert kozaka source source source Duma pro udovu source source source Duma pro Marusyu Boguslavku source source source Zapisav Opanas Slaston Pri problemah glyante v dovidku Narodivsya 29 listopada 1862 roku u slobodi Velika Pisarivka smt Velika Pisarivka na Shidnij Slobozhanshini teper Sumska oblast Ukrayina Zir utrativ u yunackomu vici Razom iz P Gashenkom vchilisya u kobzarya Dmitra Petrovicha Trochenka z s Lyutovki Bogoduhivskogo povitu Otrimavshi odklinshini pishli pidvishuvati svoyu majsternist u kobzarya z s Murafa Bogoduhivskogo povitu Stefana Yakovicha Bidila Za svidchennyam Stepana Pasyugi velikij vpliv na nogo spraviv cehmajster Hvedir Yivlampijovich Vovk Hocha osoblivogo pragnennya do koncertnih vistupiv S Pasyuga ne viyavlyav ukrayinska inteligenciya rado zaproshuvala kobzarya vistupati na sceni U 1911 1912 rokah razom z P Gashenkom P Drevchenkom vistupayut na bagatoh koncertah organizovanih ukrayinskoyu inteligenciyeyu u Harkovi Kiyevi Poltavi Odesi Mirgorodi Ohtirci ta inshih mistah Zalishilisya spogadi pro vistupi S Pasyugi na Pivdenno rosijskij promislovo silskogospodarskij vistavci u Katerinoslavi 1910 r koncert u Katerinoslavskomu istorichnomu muzeyi 1911 r Kustarnij vistavci u Sankt Peterburzi 1916 S Pasyuga buv u rodinnih stosunkah z ostannim kobzarskim cehmajstrom nastupnikom Hvedora Vovka Ivanom Kazanom Grav na banduri i liri Znav bagato dum i starin ale na lyudi dlya inteligenciyi spivav lishe chotiri Plach nevolnikiv Tri brati Ozovski Udova i tri sina Konivchenko Otrimuvav najvishi ocinki yak iz boku kobzariv tak i muzikoznavciv Ukrayinski kobzari Pershij zliva Stepan Pasyuga Takogo kobzarya yak Pasyuga nikoli ne bulo j ne bude zgaduvav Ye Movchan Golosu jogo ne bulo krayu i kincya Vin znav majzhe vsi dumi spivav velicheznu kilkist narodnih pisen A sho vzhe grav na kobzi to pro ce j govoriti nema chogo U jogo recitaciyah spivanih garnim baritonovim golosom pomichayemo perevagu rechitativa nad melodiyeyu Spiv i gra Pasyugi skladayetsya na garnu artistichnu cilist govoriv F Kolessa Stepan Pasyuga zhiv duzhe prosto znevazhav svitski vitrebenki i dotrimuvavsya zapovitnoyi strogosti u vidnosheni do uchniv Velikij vpliv S Pasyuga mav i na Tkachenka Georgiya yakij donis do suchasnikiv maneru starosvitskogo kobzarskogo vikonavstva Pomer 1933 roku vid golodu Pohovanij u s Borisivci RF Deyaki iz fonozapisiv S Pasyugi zberigayutsya u fondah IMFE m Kiyiv Opanas Slastion zrobiv iz kobzarya dvi portretni zamalovki v 1910 roci Uchni Z 1904 po 1906 rik navchaye Grigoriya Kozhushka u 1905 1907 Zahara Benshogo u 1911 1913 rr Yegora Movchana U tranzitnomu navchanni v S Pasyugi perebuvav i uchen P Gashenka Ivan Kuchugura Kucherenko PrimitkiTkachenko G Zbagachuyuchi tradiciyi Yegor Movchan Spogadi Statti Materiali Sumi Sobor 1999 S 33 34 Kolessa F Melodiyi ukrayinskih narodnih dum K Naukova dumka 1969 S 315DzherelaMishalov V i M Ukrayinski kobzari banduristi Sidnej Avstraliya 1986 106 s Cheremskij K P Povernennya tradiciyi H Centr Lesya Kurbasa 1999 288 s Cheremskij K P Shlyah zvichayu H Glas 2002 444 s Mishalov V Yu Harkivska bandura Kulturologichno mistecki aspekti genezi i rozvitku vikonavstva na ukrayinskomu narodnomu instrumenti Seriya Slobozhanskij svit Harkiv Toronto 2013 368s Igor Rozdobudko Ukrayinski kobzari Shidnoyi Slobozhanshini Shidna Slobozhanshina Ukrayinci navkolo Ukrayini Zheplinskij B M Kovalchuk D B Ukrayinski kobzari banduristi lirniki Enciklopedichnij dovidnik Lviv Galicka vidavnicha spilka 2011 S 196PosilannyaPasyuga Stepan Artemovich Ukrayinska muzichna enciklopediya Kiyiv Institut mistectvoznavstva folkloristiki ta etnologiyi imeni M T Rilskogo NAN Ukrayini 2018 Tom 5 PAVANA POLIKARP S 109 110 Ce nezavershena stattya pro ukrayinskogo muzikanta chi muzikantku Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi