Попі́вка (МФА: [popiŭka] ( прослухати)) — село в Україні, у Великописарівській громаді Охтирського району Сумської області. Населення становить 1082 осіб. Колишній орган місцевого самоврядування — Попівська сільська рада. До складу сільської ради входили також села Лугівка та Стрілецька — Пушкарка.
село Попівка | |
---|---|
Країна | |
Область | Сумська область |
Район | Охтирський район |
Громада | Великописарівська селищна громада |
Код КАТОТТГ | UA59040030140096498 |
Облікова картка | Попівка |
Основні дані | |
Населення | 1082 |
Поштовий індекс | 42822 |
Телефонний код | +380 5457 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 50°29′51″ пн. ш. 35°27′16″ сх. д. / 50.49750° пн. ш. 35.45444° сх. д.Координати: 50°29′51″ пн. ш. 35°27′16″ сх. д. / 50.49750° пн. ш. 35.45444° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 126 м |
Водойми | річка Ворсклиця |
Відстань до районного центру | 10 км |
Місцева влада | |
Адреса ради | 42800, Сумська обл., Охтирський р-н, с-ще Велика Писарівка, вул. Незалежності, 7 |
Карта | |
![]() Попівка | |
![]() Попівка | |
Мапа | |
По території ліквідованої сільської ради протікають 2 річки: Ворскла, Ворсклиця. До центру громади Великої Писарівки відстань — 10 км.
Географія
Село Попівка розташоване на березі річки Ворсклиця, вище за течією на відстані 1 км розташоване село Сподарюшине (Бєлгородська область), нижче за течією на відстані 1.5 км розташоване село Їздецьке.
Річка у цьому місці звивиста, утворює лимани, стариці та заболочені озера.
Село розташоване на кордоні з Росією.
Історія
Давні часи
Село не має точної дати виникнення, як села Ямне і Вільне, проте найбільш вірогідна дата заснування поселення — 1795 рік (вперше згадується назва села). Але документи минулих часів, свідчать, то село Любимі Буди існувало вже в другій половині XVIII століття, а другу назву Попівка, одержало наприкінці того ж століття і вже в офіційних документах 1795 року значиться: «Поповка, Любимые Буды тожь». Засвідчено це в описах Харківського намісництва кінця XVIII століття. Мало село і третю назву «Монастирське». Спочатку загубилася назва Любимі Буди. Це сталося після переселення жителів з початкового їх поселення в Любиному Яру та на пагорбах Буд (так тепер називають цю частину лісу на пагорбах яру).
Новий час
Дві назви Попівка та Монастирське зберігалися довго — до 1905 року, коли село остаточно стали називати Попівкою. Сучасне село утворене з трьох сіл: Попівки, Гутеновки, Кобилівки. Останні мають свою історію виникнення.
Попівка з її ще двома назвами виникла завдяки будівництву Вільнівського стрілечого монастиря. Його було розпочато в 70-х роках XVIII століття, обумовлене це будівництво проханням групи вільнівських служивих людей перед царем Олексієм Михайловичем. Коли були дано дозвіл на будівництво, постало питання про заготівлю будівельних матеріалів, а водночас постачання робочої сили. Тому Вільнівський воєвода з задоволенням приймав людей-втікачів з Правобережної України і поселяв їх на місцях будови. В 1684 році була збудована церква, та будівництво продовжувалось.
У розділі топографічний опис Харківського намісництва кінця XVIII століття по Богодухівському повіту значиться:
Вольновский монастирь построен 1725 г. коштомь монастырским и белгородского помещика майора Петра Кобылева, а старанием того жь монастыря игумена Илариона Томаря. Зазстоянием от Богодухова в 32 верстах. Внем один строитель.
За досить короткий час монахи володіли великими багатствами: землями, лісами, сіножатями, різними господарськими будовами. Надалі монастир почав комерційну діяльність. І володіння його розрослися від Хотьмижського кордону до Гутенова ставка. Монахам належав млин у хуторі Верхолюджа з усіма будівлями, сіножаті в селі Станичному і багато чого іншого. Маючи таку кількість орної землі та сінокосів, монахи самі своїми силами не могли впоратися з усіма сільськогосподарськими роботами. Більшість робіт лягло на плечі жителів села. «В селі Монастирському селяни відбували панщину Троїцькому монастирю по три дні на тиждень» — зазначав А. І. Слюсарський в історичному нарисі про Слобідську Україну. Та, в 1786 році за указом цариці Катерини II монастирські привілеї були скасовані. Монастир втратив водночас всі багатства. Мешканці його почали розбігатися. Залишились тільки старі немічні монахи. Монастир перетворився у своєрідне місце заслання духовних осіб, які по тих чи інших причинах мали «гріхи». Подальше заселення монастиря подібними особами породило там такі неподобства, що не тільки вищі духовні особи, а навіть громадяни терпіти не могли і в 1796 році монастир було закрито. У приміщенні монастиря була відкрита церква. Землі церкві були виділені з фондів місцевих громадських земель. Селяни Монастирського були підпорядковані відомству колегії економії. В селі того часу нараховувалося 407 мешканців. Всім після закриття монастиря керувала в основному церква.
Інше походження має село Гутінівка. Це поселення виникло з появою Білгородської лінії укріплень. Вільнівський воєвода подарував боярському служивому Гутинову велику кількість сінних покосів по річці Ворсклиця. Син його, Петро Гутинов, в 1708 році одержав ще 60 «чвертей» землі, що перетворило його в поміщика. На своїй землі Гутинови поселили вихідців із Правобережної України, перетворивши їх у кріпаків. Від його прізвища і започаткувало свою назву село. Так само виникла теж Кобилівка.
Новітній період
Радянська окупація встановлена в грудні 1917 року. З січня 1919 року і по березень 1923 року — до утворення районів — Попівка разом з Великою Писарівкою, Вільним і Ямним було волосним селом. Жителі села пройшли колективізацію, зазнали голод 1933 року, пройшли через страхіття другої світової війни. Жертви голодомору 1933 року були великі. Під час організованого радянською владою Голодомору 1932—1933 років померло щонайменше 276 жителів села.
Під час німецько-радянської війни оборонні бої Радянської армії в районі тривали з 12 по 19 жовтня 1941 року, по тому район, зокрема й Попівка, повністю були окуповані військами Вермахту.
У районі було створено партизанський загін, а також підпілля. Бійцем цього загону з жителів села Попівки був Мусієнко Михайло Кузьмич, який працював лісником. Від райкому партії він мав завдання по розміщенню баз продовольчих та боєприпасів, та забезпеченню конспіративної роботи радистів та інших бійців загону. Як і решта 48 партизанів та підпільників, 12 березня 1942 року він був схоплений і страчений окупантами. Похований разом з іншими бійцями партизанського загону в селі Пожня. Ще один з жителів Попівки мав відношення до партизанського руху, щоправда, не в районі — Пащенко Яків Андрійович, який воював у партизанському з'єднанні Вершигори. Інші жителі села, а їх не одна сотня, воювали на фронтах Другої світової.
Понад 180 воїнів загинуло в боях, пропало безвісти, померло в полоні. Це з жителів Попівки. Якщо брати по сільській Раді, то загинуло 308 осіб — Лугівка 65 чол., Стрілецька Пушкарка 54 чол. Більшість воїнів нагороджено орденами й медалями за мужність і відвагу проявлені в боях з ворогом. Вороги стратили ще двох патріотів-активістів — Білоконя Михайла Івановича та Кузьменка Антона Кузьмича — у березні 1943 року за непідкорення нацистському режиму. В Попівці страчені партизани, які не були жителями села — начальник штабу Великописарівського партизанського загону Петренко Володимир Федорович, 1911 року народження, уродженець Верещаків Черкаської області, та уродженка Вінниці Саніна Єлізавета Василівна, 1914 року (уродженка міста Севастополя?), страчені у лютому 1942 року.
Село визволене в серпні 1943 року 147-ю стрілецькою дивізією. Відбудовний період попівчани розпочали налагодженням колективних господарств «Перемога» і «Ударник». Артіль «Ударник» об'єднувала жителів Гутенівки та Кобелівки. З післявоєнних років і надалі життя висунуло ряд керівників, які є уродженцям села і в різні роки керували колективними господарствами, було їх 18, серед них: Д. Н. Паниченко, Є. Т. Остапенко Я. І. Майченко, М. М. Гуцал, Г. І. Волошенко, І. К. Кулик, Ф. М. Бірюков, М. В. Лагута, В. І. Сафонов. Найважчий період випав голові артілі «Ударник» Паниченку Дмитру Никоноровичу — з 1934 по 1941 рік та з 1945 — по 1951 — де відбулося об'єднання колгоспів.
Наприкінці 1940 — на початку 1950-х років на річці Ворсклиця будувалася гідроелектростанція, яка деякий час давала електроенергію. Щоправда, освітленням вона охоплювала тільки частину села. У зв'язку з недосконалістю будови та некваліфікованим доглядом за нею, у весняний паводок була зруйнована.
Працівники сільського господарства в цілому мали непогані показники. Хороші урожаї зернових та технічних культур щорічно одержували трударі. А у 1970-х, 1980-х роках, за трудові успіхи було нагороджено понад 100 працівників, з них 5 — орденом Трудового Червоного Прапора, а механізатор Негреба Павло Володимирович став кавалером двох орденів Трудової Слави.
12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 723-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Сумської області», село увійшло до складу Великописарівської селищної громади.
19 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Великописарівського району, увійшло до складу новоутвореного Охтирського району.
14 квітня 2022 року російські військові обстріляли селище Велика Писарівка та село Попівка Охтирського району. З важкої артилерії вони скинули 120 міліметрові міни. В результаті обстрілу пошкоджені приватні будинки. Одна міна зруйнувала будинок, залетівши до хати. Загиблих чи поранених немає. Охтирська окружна прокуратура почала кримінальне провадження через порушення законів та звичаїв війни Росією на території України.
7 лютого 2023 року окупанти обстріляли село
15 квітня 2024 року село тричі було обстріляно російськими агресорами.
24 травня 2024 року по селу з боку російського агресора зафіксовано 2 обстріли: 7 вибухів, ймовірно міномет 120 мм; 4 вибухи, ймовірно ствольна артилерія 122 мм; 1 вибух, ймовірно скид ВОГ з БПЛа; 3 обстріли: 18 вибухів, ймовірно міномет 82 мм.
24 червня 2024 року за інформацією ОК «Північ» населений пункт зазнав обстрілів з боку російського агресора. Зафіксовано 8 вибухів, ймовірно міномет 120 мм; 6 вибухів, ймовірно міномет 82 мм; 2 вибухи, ймовірно скид ВОГ з БПЛа; 3 вибухи, ймовірно ствольна артилерія 122 мм.
14 липня 2024 року село обстріляли російські агресори. Зафіксовано 2 вибухи, ймовірно ФПВ-дрон та 2 вибухи, ймовірно скид ВОГ з БПЛа.
16 липня 2024 року російські війська обстріляли село. Зафіксовано 2 вибухи, ймовірно міномет 120 мм.
Населення
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 1304 особи, з яких 570 чоловіків та 734 жінки.
За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 1058 осіб.
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
Українська | 95,01 % |
Російська | 4,62 % |
Білоруська | 0,18 % |
Уродженці
- Алфьоров Аркадій Миколайович (1814?—1872) — колекціонер та дослідник гравюр; землевласник Сумського та Валківського повітів Харківської губернії.
Історія Попівської сільської ради
З грудня 1962 по грудень 1966 року — Попівська сільська рада Охтирського району Сумської області, а з січня 1967 — Великописарівського району.
Сільська рада утворена в 1921 році. У грудні 1959 року у зв'язку з укрупненням, до сільської ради ввійшло ще два села: Лугівка та Стрілецька — Пушкарка.
Сьогодення
У підпорядкуванні сільської ради були: Попівська восьмирічна школа, Гутинівська початкова школа, Попівський СБК, бібліотека, ФАП, Лугівська початкова школа, Лугівський СБК, бібліотека, Стрілецько-Пушкарська початкова школа, СБК, ФП.
У селі народився вчений, генетик, селекціонер, керівник фітоселекційної станціх "Чаплі" в Асканії-Нова Коварський Анатолій Юхимович (1904 -1974 рр.)
Примітки
- Попівка. Геоінформаційна система місць «Голодомор 1932—1933 років в Україні». Український інститут національної пам'яті. Процитовано 18 червня 2020.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Розпорядження Кабінету Міністрів України № 723-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Сумської області». kmu.gov.ua. Процитовано 25 жовтня 2021.
- Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
- Євгенія Токарєва (14 квітня 2022). На Сумщині військові РФ обстріляли прикордонні населені пункти. suspilne.media. Національна суспільна телерадіокомпанія України. Процитовано 7 червня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Юлія Марковська (14 квітня 2022). Через обстріли двох сіл на Сумщині прокуратура відкрила провадження. suspilne.media. Національна суспільна телерадіокомпанія України. Процитовано 7 червня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Оперативна інформація станом на 06.00 08.02.2023 щодо російського вторгнення. Facebook. Генеральний штаб ЗСУ. 8 лютого 2023. Архів оригіналу за 7 листопада 2023. Процитовано 7 листопада 2023.
- Окупанти обстріляли 15 прикордонних сіл і селищ на Сумщині й Чернігівщині, у Краснопіллі загинув мирний житель - ОК "Північ". Інтерфакс-Україна (укр.). Процитовано 15 квітня 2024.
- У Середино-Буді ворожими обстрілами пошкоджено три приватних будинки. debaty.sumy.ua (ru-RU) . Процитовано 24 травня 2024.
- В ОК “Північ” повідомили подробиці обстрілів Сумщини. debaty.sumy.ua (ru-RU) . Процитовано 25 червня 2024.
- На Сумщині внаслідок обстрілів пошкоджені три будинки і комунальний заклад. debaty.sumy.ua (ru-RU) . Процитовано 14 липня 2024.
- Подробиці вчорашніх обстрілів Сумщини від військових: пошкоджено критичну інфраструктуру і ЛЕП. debaty.sumy.ua (ru-RU) . Процитовано 16 липня 2024.
- Кількість наявного та постійного населення по кожному сільському населеному пункту, Сумська область (осіб) - Регіон, Рік, Категорія населення , Стать (1989(12.01)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Сумська область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Розподіл населення за рідною мовою, Сумська область (у % до загальної чисельності населення) - Регіон, Рік , Вказали у якості рідної мову (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
Посилання
- Прогноз погоди в селі Попівка
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Popi vka MFA popiŭka prosluhati selo v Ukrayini u Velikopisarivskij gromadi Ohtirskogo rajonu Sumskoyi oblasti Naselennya stanovit 1082 osib Kolishnij organ miscevogo samovryaduvannya Popivska silska rada Do skladu silskoyi radi vhodili takozh sela Lugivka ta Strilecka Pushkarka selo Popivka Krayina Ukrayina Oblast Sumska oblast Rajon Ohtirskij rajon Gromada Velikopisarivska selishna gromada Kod KATOTTG UA59040030140096498 Oblikova kartka Popivka Osnovni dani Naselennya 1082 Poshtovij indeks 42822 Telefonnij kod 380 5457 Geografichni dani Geografichni koordinati 50 29 51 pn sh 35 27 16 sh d 50 49750 pn sh 35 45444 sh d 50 49750 35 45444 Koordinati 50 29 51 pn sh 35 27 16 sh d 50 49750 pn sh 35 45444 sh d 50 49750 35 45444 Serednya visota nad rivnem morya 126 m Vodojmi richka Vorsklicya Vidstan do rajonnogo centru 10 km Misceva vlada Adresa radi 42800 Sumska obl Ohtirskij r n s she Velika Pisarivka vul Nezalezhnosti 7 Karta Popivka Popivka Mapa U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Popivka Po teritoriyi likvidovanoyi silskoyi radi protikayut 2 richki Vorskla Vorsklicya Do centru gromadi Velikoyi Pisarivki vidstan 10 km GeografiyaSelo Popivka roztashovane na berezi richki Vorsklicya vishe za techiyeyu na vidstani 1 km roztashovane selo Spodaryushine Byelgorodska oblast nizhche za techiyeyu na vidstani 1 5 km roztashovane selo Yizdecke Richka u comu misci zvivista utvoryuye limani starici ta zabolocheni ozera Selo roztashovane na kordoni z Rosiyeyu IstoriyaPam yatnik Drugij svitovij vijni ta budinok kulturi u Popivci Davni chasi Selo ne maye tochnoyi dati viniknennya yak sela Yamne i Vilne prote najbilsh virogidna data zasnuvannya poselennya 1795 rik vpershe zgaduyetsya nazva sela Ale dokumenti minulih chasiv svidchat to selo Lyubimi Budi isnuvalo vzhe v drugij polovini XVIII stolittya a drugu nazvu Popivka oderzhalo naprikinci togo zh stolittya i vzhe v oficijnih dokumentah 1795 roku znachitsya Popovka Lyubimye Budy tozh Zasvidcheno ce v opisah Harkivskogo namisnictva kincya XVIII stolittya Malo selo i tretyu nazvu Monastirske Spochatku zagubilasya nazva Lyubimi Budi Ce stalosya pislya pereselennya zhiteliv z pochatkovogo yih poselennya v Lyubinomu Yaru ta na pagorbah Bud tak teper nazivayut cyu chastinu lisu na pagorbah yaru Novij chas Dvi nazvi Popivka ta Monastirske zberigalisya dovgo do 1905 roku koli selo ostatochno stali nazivati Popivkoyu Suchasne selo utvorene z troh sil Popivki Gutenovki Kobilivki Ostanni mayut svoyu istoriyu viniknennya Popivka z yiyi she dvoma nazvami vinikla zavdyaki budivnictvu Vilnivskogo strilechogo monastirya Jogo bulo rozpochato v 70 h rokah XVIII stolittya obumovlene ce budivnictvo prohannyam grupi vilnivskih sluzhivih lyudej pered carem Oleksiyem Mihajlovichem Koli buli dano dozvil na budivnictvo postalo pitannya pro zagotivlyu budivelnih materialiv a vodnochas postachannya robochoyi sili Tomu Vilnivskij voyevoda z zadovolennyam prijmav lyudej vtikachiv z Pravoberezhnoyi Ukrayini i poselyav yih na miscyah budovi V 1684 roci bula zbudovana cerkva ta budivnictvo prodovzhuvalos U rozdili topografichnij opis Harkivskogo namisnictva kincya XVIII stolittya po Bogoduhivskomu povitu znachitsya Volnovskij monastir postroen 1725 g koshtom monastyrskim i belgorodskogo pomeshika majora Petra Kobyleva a staraniem togo zh monastyrya igumena Ilariona Tomarya Zazstoyaniem ot Bogoduhova v 32 verstah Vnem odin stroitel Za dosit korotkij chas monahi volodili velikimi bagatstvami zemlyami lisami sinozhatyami riznimi gospodarskimi budovami Nadali monastir pochav komercijnu diyalnist I volodinnya jogo rozroslisya vid Hotmizhskogo kordonu do Gutenova stavka Monaham nalezhav mlin u hutori Verholyudzha z usima budivlyami sinozhati v seli Stanichnomu i bagato chogo inshogo Mayuchi taku kilkist ornoyi zemli ta sinokosiv monahi sami svoyimi silami ne mogli vporatisya z usima silskogospodarskimi robotami Bilshist robit lyaglo na plechi zhiteliv sela V seli Monastirskomu selyani vidbuvali panshinu Troyickomu monastiryu po tri dni na tizhden zaznachav A I Slyusarskij v istorichnomu narisi pro Slobidsku Ukrayinu Ta v 1786 roci za ukazom carici Katerini II monastirski privileyi buli skasovani Monastir vtrativ vodnochas vsi bagatstva Meshkanci jogo pochali rozbigatisya Zalishilis tilki stari nemichni monahi Monastir peretvorivsya u svoyeridne misce zaslannya duhovnih osib yaki po tih chi inshih prichinah mali grihi Podalshe zaselennya monastirya podibnimi osobami porodilo tam taki nepodobstva sho ne tilki vishi duhovni osobi a navit gromadyani terpiti ne mogli i v 1796 roci monastir bulo zakrito U primishenni monastirya bula vidkrita cerkva Zemli cerkvi buli vidileni z fondiv miscevih gromadskih zemel Selyani Monastirskogo buli pidporyadkovani vidomstvu kolegiyi ekonomiyi V seli togo chasu narahovuvalosya 407 meshkanciv Vsim pislya zakrittya monastirya keruvala v osnovnomu cerkva Inshe pohodzhennya maye selo Gutinivka Ce poselennya viniklo z poyavoyu Bilgorodskoyi liniyi ukriplen Vilnivskij voyevoda podaruvav boyarskomu sluzhivomu Gutinovu veliku kilkist sinnih pokosiv po richci Vorsklicya Sin jogo Petro Gutinov v 1708 roci oderzhav she 60 chvertej zemli sho peretvorilo jogo v pomishika Na svoyij zemli Gutinovi poselili vihidciv iz Pravoberezhnoyi Ukrayini peretvorivshi yih u kripakiv Vid jogo prizvisha i zapochatkuvalo svoyu nazvu selo Tak samo vinikla tezh Kobilivka Novitnij period Radyanska okupaciya vstanovlena v grudni 1917 roku Z sichnya 1919 roku i po berezen 1923 roku do utvorennya rajoniv Popivka razom z Velikoyu Pisarivkoyu Vilnim i Yamnim bulo volosnim selom Zhiteli sela projshli kolektivizaciyu zaznali golod 1933 roku projshli cherez strahittya drugoyi svitovoyi vijni Zhertvi golodomoru 1933 roku buli veliki Pid chas organizovanogo radyanskoyu vladoyu Golodomoru 1932 1933 rokiv pomerlo shonajmenshe 276 zhiteliv sela Pid chas nimecko radyanskoyi vijni oboronni boyi Radyanskoyi armiyi v rajoni trivali z 12 po 19 zhovtnya 1941 roku po tomu rajon zokrema j Popivka povnistyu buli okupovani vijskami Vermahtu U rajoni bulo stvoreno partizanskij zagin a takozh pidpillya Bijcem cogo zagonu z zhiteliv sela Popivki buv Musiyenko Mihajlo Kuzmich yakij pracyuvav lisnikom Vid rajkomu partiyi vin mav zavdannya po rozmishennyu baz prodovolchih ta boyepripasiv ta zabezpechennyu konspirativnoyi roboti radistiv ta inshih bijciv zagonu Yak i reshta 48 partizaniv ta pidpilnikiv 12 bereznya 1942 roku vin buv shoplenij i strachenij okupantami Pohovanij razom z inshimi bijcyami partizanskogo zagonu v seli Pozhnya She odin z zhiteliv Popivki mav vidnoshennya do partizanskogo ruhu shopravda ne v rajoni Pashenko Yakiv Andrijovich yakij voyuvav u partizanskomu z yednanni Vershigori Inshi zhiteli sela a yih ne odna sotnya voyuvali na frontah Drugoyi svitovoyi Ponad 180 voyiniv zaginulo v boyah propalo bezvisti pomerlo v poloni Ce z zhiteliv Popivki Yaksho brati po silskij Radi to zaginulo 308 osib Lugivka 65 chol Strilecka Pushkarka 54 chol Bilshist voyiniv nagorodzheno ordenami j medalyami za muzhnist i vidvagu proyavleni v boyah z vorogom Vorogi stratili she dvoh patriotiv aktivistiv Bilokonya Mihajla Ivanovicha ta Kuzmenka Antona Kuzmicha u berezni 1943 roku za nepidkorennya nacistskomu rezhimu V Popivci stracheni partizani yaki ne buli zhitelyami sela nachalnik shtabu Velikopisarivskogo partizanskogo zagonu Petrenko Volodimir Fedorovich 1911 roku narodzhennya urodzhenec Vereshakiv Cherkaskoyi oblasti ta urodzhenka Vinnici Sanina Yelizaveta Vasilivna 1914 roku urodzhenka mista Sevastopolya stracheni u lyutomu 1942 roku Selo vizvolene v serpni 1943 roku 147 yu strileckoyu diviziyeyu Vidbudovnij period popivchani rozpochali nalagodzhennyam kolektivnih gospodarstv Peremoga i Udarnik Artil Udarnik ob yednuvala zhiteliv Gutenivki ta Kobelivki Z pislyavoyennih rokiv i nadali zhittya visunulo ryad kerivnikiv yaki ye urodzhencyam sela i v rizni roki keruvali kolektivnimi gospodarstvami bulo yih 18 sered nih D N Panichenko Ye T Ostapenko Ya I Majchenko M M Gucal G I Voloshenko I K Kulik F M Biryukov M V Laguta V I Safonov Najvazhchij period vipav golovi artili Udarnik Panichenku Dmitru Nikonorovichu z 1934 po 1941 rik ta z 1945 po 1951 de vidbulosya ob yednannya kolgospiv Naprikinci 1940 na pochatku 1950 h rokiv na richci Vorsklicya buduvalasya gidroelektrostanciya yaka deyakij chas davala elektroenergiyu Shopravda osvitlennyam vona ohoplyuvala tilki chastinu sela U zv yazku z nedoskonalistyu budovi ta nekvalifikovanim doglyadom za neyu u vesnyanij pavodok bula zrujnovana Pracivniki silskogo gospodarstva v cilomu mali nepogani pokazniki Horoshi urozhayi zernovih ta tehnichnih kultur shorichno oderzhuvali trudari A u 1970 h 1980 h rokah za trudovi uspihi bulo nagorodzheno ponad 100 pracivnikiv z nih 5 ordenom Trudovogo Chervonogo Prapora a mehanizator Negreba Pavlo Volodimirovich stav kavalerom dvoh ordeniv Trudovoyi Slavi 12 chervnya 2020 roku vidpovidno do rozporyadzhennya Kabinetu Ministriv Ukrayini 723 r Pro viznachennya administrativnih centriv ta zatverdzhennya teritorij teritorialnih gromad Sumskoyi oblasti selo uvijshlo do skladu Velikopisarivskoyi selishnoyi gromadi 19 lipnya 2020 roku v rezultati administrativno teritorialnoyi reformi ta likvidaciyi Velikopisarivskogo rajonu uvijshlo do skladu novoutvorenogo Ohtirskogo rajonu Rosijsko ukrayinska vijna 14 kvitnya 2022 roku rosijski vijskovi obstrilyali selishe Velika Pisarivka ta selo Popivka Ohtirskogo rajonu Z vazhkoyi artileriyi voni skinuli 120 milimetrovi mini V rezultati obstrilu poshkodzheni privatni budinki Odna mina zrujnuvala budinok zaletivshi do hati Zagiblih chi poranenih nemaye Ohtirska okruzhna prokuratura pochala kriminalne provadzhennya cherez porushennya zakoniv ta zvichayiv vijni Rosiyeyu na teritoriyi Ukrayini 7 lyutogo 2023 roku okupanti obstrilyali selo 15 kvitnya 2024 roku selo trichi bulo obstrilyano rosijskimi agresorami 24 travnya 2024 roku po selu z boku rosijskogo agresora zafiksovano 2 obstrili 7 vibuhiv jmovirno minomet 120 mm 4 vibuhi jmovirno stvolna artileriya 122 mm 1 vibuh jmovirno skid VOG z BPLa 3 obstrili 18 vibuhiv jmovirno minomet 82 mm 24 chervnya 2024 roku za informaciyeyu OK Pivnich naselenij punkt zaznav obstriliv z boku rosijskogo agresora Zafiksovano 8 vibuhiv jmovirno minomet 120 mm 6 vibuhiv jmovirno minomet 82 mm 2 vibuhi jmovirno skid VOG z BPLa 3 vibuhi jmovirno stvolna artileriya 122 mm 14 lipnya 2024 roku selo obstrilyali rosijski agresori Zafiksovano 2 vibuhi jmovirno FPV dron ta 2 vibuhi jmovirno skid VOG z BPLa 16 lipnya 2024 roku rosijski vijska obstrilyali selo Zafiksovano 2 vibuhi jmovirno minomet 120 mm NaselennyaZgidno z perepisom URSR 1989 roku chiselnist nayavnogo naselennya sela stanovila 1304 osobi z yakih 570 cholovikiv ta 734 zhinki Za perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkalo 1058 osib Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotok Ukrayinska 95 01 Rosijska 4 62 Biloruska 0 18 Urodzhenci Alforov Arkadij Mikolajovich 1814 1872 kolekcioner ta doslidnik gravyur zemlevlasnik Sumskogo ta Valkivskogo povitiv Harkivskoyi guberniyi Istoriya Popivskoyi silskoyi radiZ grudnya 1962 po gruden 1966 roku Popivska silska rada Ohtirskogo rajonu Sumskoyi oblasti a z sichnya 1967 Velikopisarivskogo rajonu Silska rada utvorena v 1921 roci U grudni 1959 roku u zv yazku z ukrupnennyam do silskoyi radi vvijshlo she dva sela Lugivka ta Strilecka Pushkarka SogodennyaU pidporyadkuvanni silskoyi radi buli Popivska vosmirichna shkola Gutinivska pochatkova shkola Popivskij SBK biblioteka FAP Lugivska pochatkova shkola Lugivskij SBK biblioteka Strilecko Pushkarska pochatkova shkola SBK FP U seli narodivsya vchenij genetik selekcioner kerivnik fitoselekcijnoyi stancih Chapli v Askaniyi Nova Kovarskij Anatolij Yuhimovich 1904 1974 rr PrimitkiPopivka Geoinformacijna sistema misc Golodomor 1932 1933 rokiv v Ukrayini Ukrayinskij institut nacionalnoyi pam yati Procitovano 18 chervnya 2020 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Rozporyadzhennya Kabinetu Ministriv Ukrayini 723 r Pro viznachennya administrativnih centriv ta zatverdzhennya teritorij teritorialnih gromad Sumskoyi oblasti kmu gov ua Procitovano 25 zhovtnya 2021 Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv Yevgeniya Tokaryeva 14 kvitnya 2022 Na Sumshini vijskovi RF obstrilyali prikordonni naseleni punkti suspilne media Nacionalna suspilna teleradiokompaniya Ukrayini Procitovano 7 chervnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Yuliya Markovska 14 kvitnya 2022 Cherez obstrili dvoh sil na Sumshini prokuratura vidkrila provadzhennya suspilne media Nacionalna suspilna teleradiokompaniya Ukrayini Procitovano 7 chervnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Operativna informaciya stanom na 06 00 08 02 2023 shodo rosijskogo vtorgnennya Facebook Generalnij shtab ZSU 8 lyutogo 2023 Arhiv originalu za 7 listopada 2023 Procitovano 7 listopada 2023 Okupanti obstrilyali 15 prikordonnih sil i selish na Sumshini j Chernigivshini u Krasnopilli zaginuv mirnij zhitel OK Pivnich Interfaks Ukrayina ukr Procitovano 15 kvitnya 2024 U Seredino Budi vorozhimi obstrilami poshkodzheno tri privatnih budinki debaty sumy ua ru RU Procitovano 24 travnya 2024 V OK Pivnich povidomili podrobici obstriliv Sumshini debaty sumy ua ru RU Procitovano 25 chervnya 2024 Na Sumshini vnaslidok obstriliv poshkodzheni tri budinki i komunalnij zaklad debaty sumy ua ru RU Procitovano 14 lipnya 2024 Podrobici vchorashnih obstriliv Sumshini vid vijskovih poshkodzheno kritichnu infrastrukturu i LEP debaty sumy ua ru RU Procitovano 16 lipnya 2024 Kilkist nayavnogo ta postijnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Sumska oblast osib Region Rik Kategoriya naselennya Stat 1989 12 01 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Kilkist nayavnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Sumska oblast osib Region Rik 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu Sumska oblast u do zagalnoyi chiselnosti naselennya Region Rik Vkazali u yakosti ridnoyi movu 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini PosilannyaPrognoz pogodi v seli Popivka