Павукоподібні | ||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Представники павукоподібних | ||||||||||||
Біологічна класифікація | ||||||||||||
| ||||||||||||
Кліщі (Acarina) | ||||||||||||
Посилання | ||||||||||||
|
Павукоподі́бні, або арахніди (Arachnida) — клас членистоногих, який включає павуків, кліщів, скорпіонів, косариків, сольпуг та деякі дрібніші групи. Вони відрізняються від інших членистоногих поділом тіла на дві тагми: головогруди (просому) і черевце (опістосому). Зазвичай представники класу мають 8 ходильних кінцівок, педипальпи і хеліцери. Розвиток, в основному, прямий.
Відбитки перших справжніх павуків датуються кам'яновугільним періодом — 318–299 млн років тому, а подібні до павуків тварини, які здатні були плести павутину — девонським періодом, 386 млн років тому. Сучасні групи павуків: Миґаломорфи (Mygalomorphae) та Аранеоморфи (Araneomorphae) виникли у тріасовому періоді близько 200 млн років тому.
Будова тіла
Тіло павукоподібних складається з головогрудей і черевця. Головогруди вкриті щільною кутикулою і включають шість сегментів. Кінцівки першого сегмента — хеліцери — є органами захоплення і подрібнення їжі. У павуків на кінчиках хеліцер відкриваються протоки . Кінцівки другого сегмента — педипальпи — виконують функцію утримання здобичі, беруть участь у перенесенні сперми в статеві шляхи самки, слугують органами дотику. Кінцівки наступних чотирьох сегментів — ноги — беруть участь у пересуванні, плетінні павутини (павуки), викопуванні нірок, утриманні яєчного кокона, здобичі. Вони мають нюхові та дотикові рецептори. На відміну від ракоподібних обидві антени у павуків редукуються, фасеткові очі відсутні.
Черевце з'єднується з головогрудьми за допомогою сьомого сегмента, який не несе кінцівок. Кінцівки черевця, які несуть «зябра», перетворюються на «легені». Кінцівки десятого й одинадцятого сегментів утворюють у павуків павутинні бородавки.
Характерною особливістю павукоподібних є тенденція до злиття члеників тіла, з утворенням головогрудей й черевця. У примітивніших (фаланги) обидва відділи ще зберігають сегментацію. Скорпіони мають сегментацію тільки на черевці, у павуків черевце вже не сегментоване, а кліщі втратили навіть поділ тіла на головогруди і черевце.
Внутрішня будова
Нервова система
Нервова система характеризується концентрацією нервових вузлів. У павуків у передньому відділі головогрудей виникає єдине скупчення нейронів — головогрудна нервова маса. З органів чуття розвинені дотик (чутливі волоски на тілі та кінцівках) і нюх. Зір дуже слабкий, є декілька пар простих очок.
Травна система
Більшість павукоподібних — хижаки, пристосовані до живлення напіврідкою їжею. Травлення у багатьох павукоподібних відбувається в два етапи: 1) зовнішнє, 2) внутрішнє (кишкове). Спіймана здобич убивається отрутою, жертви розриваються і всередину вводяться . Потім розріджений вміст жертви всмоктується. Для цього слугує забезпечена м'язами глотка, яка переходить у тонкий стравохід і далі, — у сисний шлунок. Продовжується травлення в шлунку і кишківнику. Вирости кишківника утворюють печінку, клітини якої виділяють травні ферменти.
Дихальна система
Павукоподібні мають різноманітні дихальні системи. Об'єднує їх дихання атмосферним повітрям, характерне навіть для тих видів, які вторинно переселилися у воду. Дихальна система представлена легеневими мішками або трахеями. Ті й інші відкриваються назовні отворами — стигмами на боках чи на черевній поверхні члеників. У легеневих мішках розташовані численні листоподібні складки, в яких є кровоносні капіляри. Легеневі мішки павукоподібних за структурою подібні до зябер ракоподібних. Трахеї — це система розгалужених трубочок, які підходять безпосередньо до всіх органів, де і здійснюється тканинний газообмін. Легеневі мішки павукоподібних випаровують багато води, тому легеневі форми (деякі павуки, скорпіони) змушені жити в місцях, насичених вологою,— у підстилці тропічного лісу, ґрунті, норах.
Виключно легеневі мішки характерні для чотирьохлегеневих павуків (Мігаломорфні і ), скорпіонів. У більшості павуків (аранеоморфні) наявна 1 пара легеневих мішків та обмежено поширена система трахей, що здійснює газообмін у статевих органах та навколо них.
Косарики, сольпуги та деякі інші павукоподібні мають добре розвинені трахеї. Кліщі завдяки малим розмірам пристосувалися до поглинання кисню всією поверхнею тіла.
Кровоносна система
Кровоносна система незамкнена. Гемолімфа від серця йде по декількох судинах до передньої частини тіла, де виливається в між органами. Кровоносна система найскладніша у скорпіонів і павуків, у яких дихання легеневе, гемолімфа в них є переносником газів, має пігменти, які зв'язують кисень.
Простіша будова кровоносної системи у павукоподібних, які дихають трахеями. Найпростіша кровоносна система у кліщів: у них її може не бути зовсім або вона складається з мішкоподібного серця і пари остій (отворів).
Видільна система
Система виділення представлена мальпігієвими судинами — сліпими виростами кишківника. У їхніх клітинах накопичуються . Речовини, що виділяються, заздалегідь зневоднюються, щоб уникнути втрати води. У деяких примітивних павукоподібних як органи виділення збереглися рудименти метанефридіїв. Шкідливі речовини з гемолімфи надходять у мальпігієві судини та по них потрапляють у кишківник звідки виводяться через анальний отвір.
Статева система
Павукоподібні роздільностатеві. Запліднення в більшості випадків внутрішнє. Сперма виробляється в сім'яниках самців і доставляється в статеві шляхи самиці за допомогою педипальп, які утворюють копулятивний орган. Яйця містять багато жовтка, розвиток прямий. Виняток становлять кліщі, у яких є личинкова стадія.
Походження та еволюція
Сучасні павукоподібні представлені наземними формами, які походять від водяних членистоногих, які спочатку заселяли моря. Щоб пристосуватися до наземного способу існування, павукоподібні повинні були: здійснити зміну органів дихання; максимально зменшити випаровування води з поверхні тіла; перейти на нові об'єкти живлення.
Основні особливості організації, що забезпечили пристосування павукоподібних до життя на суходолі:
- поява «легенів» і трахей — органів дихання атмосферним киснем;
- воскові виділення кутикули, які перешкоджають випаровуванню води;
- зменшення розмірів тіла для обмеження числа линьок;
- розвиток копулятивних органів і внутрішнього запліднення.
Систематика та різноманіття
Клас об'єднує близько 100 тисяч видів, згрупованих у декілька рядів, найчисленніші з яких павуки (понад 40 тисяч видів) і декілька рядів кліщів (понад 45 тисяч видів). Скорпіони (понад 1000 видів) — найдавніший ряд серед наземних членистоногих, що зберіг безліч примітивних рис, властивих водним предкам. Середню чисельність понад 1000 видів мають також ряди сольпуги, косарики, псевдоскорпіони. Більш дрібні ряди Шизоміди, Amblypygi, Uropygi, Кененії, Рицинулеї та налічують не більше 210 видів кожний.
Примітки
Література
- Біологія: Комплексний довідник/Р. В. Шаламов, Ю. В. Дмитрієв, В. І. Подгорний. — Х.: Веста: Вид-во «Ранок», 2006.— 624 стор.
- Harvey, Mark S. (2003). Catalogue of the Smaller Arachnid Orders of the World: Amblypygi, Uropygi, Schizomida, Palpigradi, Ricinulei and Solifugae. Csiro Publishing. с. 385. ISBN . (англ.)
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Павукоподібні |
- Arachnida у базі даних Галичини і Карпат [Архівовано 3 липня 2009 у Wayback Machine.] (укр.)
- Підбірка публікацій про павуків [Архівовано 6 лютого 2012 у Wayback Machine.] (укр.)
- Косарики [Архівовано 17 серпня 2011 у Wayback Machine.] (укр.)
- Павук-птахоїд [Архівовано 11 серпня 2011 у Wayback Machine.] (укр.)
- Павук-каракурт [Архівовано 19 вересня 2011 у Wayback Machine.] (укр.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pavukopodibni Predstavniki pavukopodibnih Biologichna klasifikaciya Domen Yaderni Eukaryota Carstvo Tvarini Animalia Tip Chlenistonogi Arthropoda Pidtip Helicerovi Chelicerata Klas Pavukopodibni Arachnida Cuvier 1812 Ryadi Klishi Acarina Amblypygi Pavuki Araneae Kosariki Opiliones Keneniyi Palpigradi Psevdoskorpioni Pseudoscorpionida Ricinuleyi Ricinulei Shizomidi Schizomida Skorpioni Scorpiones Solpugi Solifugae Trigonotarbida Uraraneida Posilannya Vikishovishe Arachnida Vikividi Arachnida EOL 165 ITIS 82708 NCBI 6854 Fossilworks 19008 Pavukopodi bni abo arahnidi Arachnida klas chlenistonogih yakij vklyuchaye pavukiv klishiv skorpioniv kosarikiv solpug ta deyaki dribnishi grupi Voni vidriznyayutsya vid inshih chlenistonogih podilom tila na dvi tagmi golovogrudi prosomu i cherevce opistosomu Zazvichaj predstavniki klasu mayut 8 hodilnih kincivok pedipalpi i heliceri Rozvitok v osnovnomu pryamij Vidbitki pershih spravzhnih pavukiv datuyutsya kam yanovugilnim periodom 318 299 mln rokiv tomu a podibni do pavukiv tvarini yaki zdatni buli plesti pavutinu devonskim periodom 386 mln rokiv tomu Suchasni grupi pavukiv Migalomorfi Mygalomorphae ta Araneomorfi Araneomorphae vinikli u triasovomu periodi blizko 200 mln rokiv tomu Budova tilaTilo pavukopodibnih skladayetsya z golovogrudej i cherevcya Golovogrudi vkriti shilnoyu kutikuloyu i vklyuchayut shist segmentiv Kincivki pershogo segmenta heliceri ye organami zahoplennya i podribnennya yizhi U pavukiv na kinchikah helicer vidkrivayutsya protoki Kincivki drugogo segmenta pedipalpi vikonuyut funkciyu utrimannya zdobichi berut uchast u perenesenni spermi v statevi shlyahi samki sluguyut organami dotiku Kincivki nastupnih chotiroh segmentiv nogi berut uchast u peresuvanni pletinni pavutini pavuki vikopuvanni nirok utrimanni yayechnogo kokona zdobichi Voni mayut nyuhovi ta dotikovi receptori Na vidminu vid rakopodibnih obidvi anteni u pavukiv redukuyutsya fasetkovi ochi vidsutni Cherevce z yednuyetsya z golovogrudmi za dopomogoyu somogo segmenta yakij ne nese kincivok Kincivki cherevcya yaki nesut zyabra peretvoryuyutsya na legeni Kincivki desyatogo j odinadcyatogo segmentiv utvoryuyut u pavukiv pavutinni borodavki Harakternoyu osoblivistyu pavukopodibnih ye tendenciya do zlittya chlenikiv tila z utvorennyam golovogrudej j cherevcya U primitivnishih falangi obidva viddili she zberigayut segmentaciyu Skorpioni mayut segmentaciyu tilki na cherevci u pavukiv cherevce vzhe ne segmentovane a klishi vtratili navit podil tila na golovogrudi i cherevce Vnutrishnya budovaNervova sistema Nervova sistema harakterizuyetsya koncentraciyeyu nervovih vuzliv U pavukiv u perednomu viddili golovogrudej vinikaye yedine skupchennya nejroniv golovogrudna nervova masa Z organiv chuttya rozvineni dotik chutlivi voloski na tili ta kincivkah i nyuh Zir duzhe slabkij ye dekilka par prostih ochok Travna sistema Bilshist pavukopodibnih hizhaki pristosovani do zhivlennya napivridkoyu yizheyu Travlennya u bagatoh pavukopodibnih vidbuvayetsya v dva etapi 1 zovnishnye 2 vnutrishnye kishkove Spijmana zdobich ubivayetsya otrutoyu zhertvi rozrivayutsya i vseredinu vvodyatsya Potim rozridzhenij vmist zhertvi vsmoktuyetsya Dlya cogo sluguye zabezpechena m yazami glotka yaka perehodit u tonkij stravohid i dali u sisnij shlunok Prodovzhuyetsya travlennya v shlunku i kishkivniku Virosti kishkivnika utvoryuyut pechinku klitini yakoyi vidilyayut travni fermenti Dihalna sistema Pavukopodibni mayut riznomanitni dihalni sistemi Ob yednuye yih dihannya atmosfernim povitryam harakterne navit dlya tih vidiv yaki vtorinno pereselilisya u vodu Dihalna sistema predstavlena legenevimi mishkami abo traheyami Ti j inshi vidkrivayutsya nazovni otvorami stigmami na bokah chi na cherevnij poverhni chlenikiv U legenevih mishkah roztashovani chislenni listopodibni skladki v yakih ye krovonosni kapilyari Legenevi mishki pavukopodibnih za strukturoyu podibni do zyaber rakopodibnih Traheyi ce sistema rozgaluzhenih trubochok yaki pidhodyat bezposeredno do vsih organiv de i zdijsnyuyetsya tkaninnij gazoobmin Legenevi mishki pavukopodibnih viparovuyut bagato vodi tomu legenevi formi deyaki pavuki skorpioni zmusheni zhiti v miscyah nasichenih vologoyu u pidstilci tropichnogo lisu grunti norah Viklyuchno legenevi mishki harakterni dlya chotirohlegenevih pavukiv Migalomorfni i skorpioniv U bilshosti pavukiv araneomorfni nayavna 1 para legenevih mishkiv ta obmezheno poshirena sistema trahej sho zdijsnyuye gazoobmin u statevih organah ta navkolo nih Kosariki solpugi ta deyaki inshi pavukopodibni mayut dobre rozvineni traheyi Klishi zavdyaki malim rozmiram pristosuvalisya do poglinannya kisnyu vsiyeyu poverhneyu tila Krovonosna sistema Krovonosna sistema nezamknena Gemolimfa vid sercya jde po dekilkoh sudinah do perednoyi chastini tila de vilivayetsya v mizh organami Krovonosna sistema najskladnisha u skorpioniv i pavukiv u yakih dihannya legeneve gemolimfa v nih ye perenosnikom gaziv maye pigmenti yaki zv yazuyut kisen Prostisha budova krovonosnoyi sistemi u pavukopodibnih yaki dihayut traheyami Najprostisha krovonosna sistema u klishiv u nih yiyi mozhe ne buti zovsim abo vona skladayetsya z mishkopodibnogo sercya i pari ostij otvoriv Vidilna sistema Sistema vidilennya predstavlena malpigiyevimi sudinami slipimi virostami kishkivnika U yihnih klitinah nakopichuyutsya Rechovini sho vidilyayutsya zazdalegid znevodnyuyutsya shob uniknuti vtrati vodi U deyakih primitivnih pavukopodibnih yak organi vidilennya zbereglisya rudimenti metanefridiyiv Shkidlivi rechovini z gemolimfi nadhodyat u malpigiyevi sudini ta po nih potraplyayut u kishkivnik zvidki vivodyatsya cherez analnij otvir Stateva sistema Pavukopodibni rozdilnostatevi Zaplidnennya v bilshosti vipadkiv vnutrishnye Sperma viroblyayetsya v sim yanikah samciv i dostavlyayetsya v statevi shlyahi samici za dopomogoyu pedipalp yaki utvoryuyut kopulyativnij organ Yajcya mistyat bagato zhovtka rozvitok pryamij Vinyatok stanovlyat klishi u yakih ye lichinkova stadiya Pohodzhennya ta evolyuciyaSuchasni pavukopodibni predstavleni nazemnimi formami yaki pohodyat vid vodyanih chlenistonogih yaki spochatku zaselyali morya Shob pristosuvatisya do nazemnogo sposobu isnuvannya pavukopodibni povinni buli zdijsniti zminu organiv dihannya maksimalno zmenshiti viparovuvannya vodi z poverhni tila perejti na novi ob yekti zhivlennya Osnovni osoblivosti organizaciyi sho zabezpechili pristosuvannya pavukopodibnih do zhittya na suhodoli poyava legeniv i trahej organiv dihannya atmosfernim kisnem voskovi vidilennya kutikuli yaki pereshkodzhayut viparovuvannyu vodi zmenshennya rozmiriv tila dlya obmezhennya chisla linok rozvitok kopulyativnih organiv i vnutrishnogo zaplidnennya Sistematika ta riznomanittyaKlas ob yednuye blizko 100 tisyach vidiv zgrupovanih u dekilka ryadiv najchislennishi z yakih pavuki ponad 40 tisyach vidiv i dekilka ryadiv klishiv ponad 45 tisyach vidiv Skorpioni ponad 1000 vidiv najdavnishij ryad sered nazemnih chlenistonogih sho zberig bezlich primitivnih ris vlastivih vodnim predkam Serednyu chiselnist ponad 1000 vidiv mayut takozh ryadi solpugi kosariki psevdoskorpioni Bilsh dribni ryadi Shizomidi Amblypygi Uropygi Keneniyi Ricinuleyi ta nalichuyut ne bilshe 210 vidiv kozhnij PrimitkiHarvey Mark S 2002 The neglected cousins what do we know about the smaller arachnid orders Journal of Arachnology 30 2 357 372 doi 10 1636 0161 8202 2002 030 0357 TNCWDW 2 0 CO 2 ISSN 0161 8202 LiteraturaBiologiya Kompleksnij dovidnik R V Shalamov Yu V Dmitriyev V I Podgornij H Vesta Vid vo Ranok 2006 624 stor ISBN 966 08 1127 5 Harvey Mark S 2003 Catalogue of the Smaller Arachnid Orders of the World Amblypygi Uropygi Schizomida Palpigradi Ricinulei and Solifugae Csiro Publishing s 385 ISBN 0643068058 ISBN 9780643068056 angl PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Pavukopodibni Arachnida u bazi danih Galichini i Karpat Arhivovano 3 lipnya 2009 u Wayback Machine ukr Pidbirka publikacij pro pavukiv Arhivovano 6 lyutogo 2012 u Wayback Machine ukr Kosariki Arhivovano 17 serpnya 2011 u Wayback Machine ukr Pavuk ptahoyid Arhivovano 11 serpnya 2011 u Wayback Machine ukr Pavuk karakurt Arhivovano 19 veresnya 2011 u Wayback Machine ukr