Павутинні бородавки — органи павуків, розташовані на черевці (опістосомі). Являють собою рухливі парні вирости (від однієї до чотирьох пар), часто мають членисту будову. Основна функція павутинних бородавок — формування павутинного волокна: як правило, на їхніх верхівках відкриваються протоки павутинних залоз. Однак нерідко частина бородавок редукується і не бере участі у виробництві павутини. У павуків з родини дуже довгі задні бородавки служать у тому числі органами дотику.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkzTDA1TVRsOUJjbUZqYUc1cFpGOHdNaTVxY0djdk1qWXdjSGd0VGt4T1gwRnlZV05vYm1sa1h6QXlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelppTDFOd2FXUmxjbDlpWVc1bllXeHZjbVZmZDJGc2JDNXFjR2N2TWpZd2NIZ3RVM0JwWkdWeVgySmhibWRoYkc5eVpWOTNZV3hzTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Походження
Традиційно павутинні бородавки розглядають як гомологи кінцівок X і XI сегментів тіла (відповідно, IV і V сегментів опістосоми). Початково на обох сегментах розташовано по дві пари бородавок (зовнішня і внутрішня). Існує два погляди на їх відповідність початковій кінцівці. Згідно з першим, зовнішні і внутрішні бородавки — гомологи гілок спочатку двогілкової кінцівки, згідно з другим, вони є результатом її вторинного поділу. Прихильники другої точки зору, на основі ембріологічних даних, вважають гомологами кінцівок лише зовнішні пари павутинних бородавок, внутрішні вважаючи новоутвореннями. Останній погляд підтверджується також і тим, що члениста будова характерна лише зовнішнім парам.
Членисточеревні павуки
В підряді членисточеревних павуків зберігається найпримітивніша будова прядильного апарату: чотири пари бородавок, дуже винесені вперед. При цьому всі чотири діють лише в молодих особин, у дорослих же обидві внутрішні пари частково або повністю втрачають здатність виробляти павутину. В невеликого числа представників задня внутрішня пара зливається в єдине утворення.
Мігаломорфні і аранеоморфні павуки
Павутинні бородавки представників цих підрядів в ході ембріонального розвитку переміщуються на задній кінець тіла і в більшості випадків розташовуються відразу перед анальним горбком. Переважна більшість їх втрачає передню внутрішню пару. На її місці в аранеоморфних павуків зазвичай розташовується невелика пластинка — колулюс (лат. colulus). Мігаломорфні павуки, як правило, втрачають обидві передні пари. Як серед аранеоморфних, так і серед мігаломорфних павуків відомі представники з однією парою павутинних бородавок.
Передня внутрішня пара бородавок зберігається і діє протягом всього життя лише в крібеллятних аранеоморфних павуків, у яких внаслідок злиття утворюється крібеллярна пластинка або крібеллюм (лат. cribellum).
Примітки
- Иванов А. В. Пауки, их строение, образ жизни и значение для человека. — Л.: ЛГУ, 1965. — 304 с.
- Зоология беспозвоночных. Т. 1: от простейших до моллюсков и артропод. Под ред. В. Вестхайде и Р. Ригера. М.: Т-во научных изданий КМК, 2008, 512 с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pavutinni borodavki organi pavukiv roztashovani na cherevci opistosomi Yavlyayut soboyu ruhlivi parni virosti vid odniyeyi do chotiroh par chasto mayut chlenistu budovu Osnovna funkciya pavutinnih borodavok formuvannya pavutinnogo volokna yak pravilo na yihnih verhivkah vidkrivayutsya protoki pavutinnih zaloz Odnak neridko chastina borodavok redukuyetsya i ne bere uchasti u virobnictvi pavutini U pavukiv z rodini duzhe dovgi zadni borodavki sluzhat u tomu chisli organami dotiku Araneomorfnij pavuk vidilyaye pavutinu Pavutinni borodavki zmisheni do zadnogo kincya tila Podovzheni pavutinni borodavki ye organami dotiku PohodzhennyaTradicijno pavutinni borodavki rozglyadayut yak gomologi kincivok X i XI segmentiv tila vidpovidno IV i V segmentiv opistosomi Pochatkovo na oboh segmentah roztashovano po dvi pari borodavok zovnishnya i vnutrishnya Isnuye dva poglyadi na yih vidpovidnist pochatkovij kincivci Zgidno z pershim zovnishni i vnutrishni borodavki gomologi gilok spochatku dvogilkovoyi kincivki zgidno z drugim voni ye rezultatom yiyi vtorinnogo podilu Prihilniki drugoyi tochki zoru na osnovi embriologichnih danih vvazhayut gomologami kincivok lishe zovnishni pari pavutinnih borodavok vnutrishni vvazhayuchi novoutvorennyami Ostannij poglyad pidtverdzhuyetsya takozh i tim sho chlenista budova harakterna lishe zovnishnim param Chlenistocherevni pavukiV pidryadi chlenistocherevnih pavukiv zberigayetsya najprimitivnisha budova pryadilnogo aparatu chotiri pari borodavok duzhe vineseni vpered Pri comu vsi chotiri diyut lishe v molodih osobin u doroslih zhe obidvi vnutrishni pari chastkovo abo povnistyu vtrachayut zdatnist viroblyati pavutinu V nevelikogo chisla predstavnikiv zadnya vnutrishnya para zlivayetsya v yedine utvorennya Migalomorfni i araneomorfni pavukiPavutinni borodavki predstavnikiv cih pidryadiv v hodi embrionalnogo rozvitku peremishuyutsya na zadnij kinec tila i v bilshosti vipadkiv roztashovuyutsya vidrazu pered analnim gorbkom Perevazhna bilshist yih vtrachaye perednyu vnutrishnyu paru Na yiyi misci v araneomorfnih pavukiv zazvichaj roztashovuyetsya nevelika plastinka kolulyus lat colulus Migalomorfni pavuki yak pravilo vtrachayut obidvi peredni pari Yak sered araneomorfnih tak i sered migalomorfnih pavukiv vidomi predstavniki z odniyeyu paroyu pavutinnih borodavok Perednya vnutrishnya para borodavok zberigayetsya i diye protyagom vsogo zhittya lishe v kribellyatnih araneomorfnih pavukiv u yakih vnaslidok zlittya utvoryuyetsya kribellyarna plastinka abo kribellyum lat cribellum PrimitkiIvanov A V Pauki ih stroenie obraz zhizni i znachenie dlya cheloveka L LGU 1965 304 s Zoologiya bespozvonochnyh T 1 ot prostejshih do mollyuskov i artropod Pod red V Vesthajde i R Rigera M T vo nauchnyh izdanij KMK 2008 512 s