Акабська затока, Акаба, Ейлатська затока ((араб. خَلِيج الْعَقَبَة, трансліт. Khalīj al-ʿAqaba) (івр. מפרץ אילת, трансліт. Mifrátz Eilát)) — морська затока Червоного моря між Аравійським та Синайським півостровами. Довжина близько 180 км, ширина до 28 км, глибина до 1 828 м. Відділена від Червоного моря підводним порогом глибиною до 958 м. Її берегова лінія належить чотирьом країнам: Єгипет, Ізраїль, Йорданія та Саудівська Аравія.
араб. خليج العقبة | |
---|---|
![]() | |
Синайський півострів, Акабська затока праворуч | |
![]() | |
28°45′ пн. ш. 34°45′ сх. д. / 28.750° пн. ш. 34.750° сх. д.Координати: 28°45′ пн. ш. 34°45′ сх. д. / 28.750° пн. ш. 34.750° сх. д. | |
Частина від | Червоне море |
складники | d |
Прибережні країни | ![]() ![]() ![]() ![]() |
Довжина | близько 180 км |
Ширина | до 28 км |
Площа | 239 км² |
Максимальна глибина | 1 828 м |
ідентифікатори і посилання | |
P3006/ідентифікатор Marine Regions Geographic | 4263 |
GeoNames | 235620 |
У проєкті OpenStreetMap | r12165391 ·R |
![]() Акаба Акаба (Єгипет) | |
|
Географія
Географічно Акабська затока є частиною розлому Великої рифтової долини, що відокремлена від Червоного моря підводним порогом завглибшки до 958 м. Затока сполучена з Червоним морем протокою , в якій розташований ряд невеликих островів (зокрема, Острів фараонів, що є володінням Єгипту). Берегова смуга зрізана слабко, наявні невеликі бухти.
- Вид на йорданський берег затоки
- Синайський берег затоки
- Острів фараонів з середньовічним замком
- Акабська затока
Адміністративно західний берег Акабської затоки (Синайський півострів) належить Єгипту, східний — частково Йорданії та Саудівській Аравії. На півночі затоки (бухта Акаба) розташований ізраїльський порт Ейлат (через це в Ізраїлі поширена інша назва затоки — Ейлатська затока).
Межа
Міжнародна гідрографічна організація визначає південну межу затоки як «лінію, що проходить від Рас-аль-Фасма на південний захід до острова Реквін (27°57′ пн. ш. 34°36′ сх. д. / 27.950° пн. ш. 34.600° сх. д.) через острів Тиран до його південно-західної точки, а потім на захід по паралелі (27°54'N) до узбережжя Синайського півострова».
Геологія
Суецька затока омиває із заходу Синайський півострів, а Акабська затока — зі сходу. Геологічно затока утворює південний край рифту Мертвого моря. Затока містить три невеликі [en] — Елатський, Арагонський і Дакарський, утворені між чотирма лівосторонніми сегментами зсуву. Рух по одному з цих розломів спричинив [en].
Історія
Історично є в коліні Юди.
Заборона Єгипту на захід в затоку ізраїльських кораблів стала однією з причин Шестиденної війни 1967 року.
Населення і використання
Береги Акаби переважно не заселені, кочове і частково постійне населення є лише в ділянках, де сходяться кордони Ізраїлю, Єгипту, Йорданії і Саудівської Аравії. Там, зокрема, розташовані два порти: популярне і відносно велике курортне місто Ейлат (Ізраїль) і Акаба — єдиний порт Йорданії, а також прикордонне єгипетське селище Таба.
Господарство
Затока крім прикордонного статусу, має важливе економічне значення, зокрема, транспортне. Також налогоджене пасажирське поромне (катерами) сполучення між Єгиптом та Йорданією. У водах затоки розвинено рибальство.
На ізраїльській, єгипетській, а з недавнього часу і йорданській ділянках Акаби успішно розвивається туризм (в першу чергу, міжнародний), зокрема збудовані й функціюють ряд готелів, в тому числі й інтернаціональних світових мереж («Хілтон», «Мьовенпік» тощо).
Див. також
- Марса-ель-Мукейбіле, Марса-Мурах, Мерсет-Абу-Самра, Мерсет-Махаш-ель-Ала, Мерсет-Махаш-ель-Асфаль — бухти розташовані в західній частині затоки.
Примітки
- Атлас світу, 2005.
- Атлас. Географія материків і океанів, 2014.
- (рос.) Акаба // Краткая географическая энциклопедия : [в 5 т.] / гл. ред. А. А. Григорьев и др. — М. : Советская энциклопедия, 1960. — Т. 1 : Ааре — Дятьково. — 563 с.
- (PDF). International Hydrographic Organization. 1953. Архів оригіналу (PDF) за 8 жовтня 2011. Процитовано 28 грудня 2020.
- Klinger, Yann; Rivera, Luis; Haessler, Henri; Maurin, Jean-Christophe (August 1999). (PDF). Bulletin of the Seismological Society of America. . 89 (4): 1025—1036. Bibcode:1999BuSSA..89.1025K. doi:10.1785/BSSA0890041025. Архів оригіналу (PDF) за 25 січня 2014. Процитовано 23 лютого 2013.
Література
- Атлас. 7 клас. Географія материків і океанів / Укладачі , Н. І. Чанцева. — К. : ДНВП «Картографія», 2014.
- Атлас світу / голов. ред. ; зав. ред. ; відп. ред. . — К. : ДНВП «Картографія», 2005. — 336 с. — .
- (рос.) Физико-географический атлас мира. — М. : Академия наук СССР и Главное управление геодезии и картографии ГГК СССР, 1964. — 298 с.
Посилання
- Акабська затока [ 15 лютого 2022 у Wayback Machine.] // ВУЕ
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Акабська затока |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Akabska zatoka Akaba Ejlatska zatoka arab خ ل يج ال ع ق ب ة translit Khalij al ʿAqaba ivr מפרץ אילת translit Mifratz Eilat morska zatoka Chervonogo morya mizh Aravijskim ta Sinajskim pivostrovami Dovzhina blizko 180 km shirina do 28 km glibina do 1 828 m Viddilena vid Chervonogo morya pidvodnim porogom glibinoyu do 958 m Yiyi beregova liniya nalezhit chotirom krayinam Yegipet Izrayil Jordaniya ta Saudivska Araviya Akabaarab خليج العقبة Sinajskij pivostriv Akabska zatoka pravoruch28 45 pn sh 34 45 sh d 28 750 pn sh 34 750 sh d 28 750 34 750 Koordinati 28 45 pn sh 34 45 sh d 28 750 pn sh 34 750 sh d 28 750 34 750Chastina vid Chervone moreskladniki dPriberezhni krayini Yegipet Izrayil Jordaniya i Saudivska AraviyaDovzhina blizko 180 kmShirina do 28 kmPlosha 239 km Maksimalna glibina 1 828 midentifikatori i posilannyaP3006 identifikator Marine Regions Geographic 4263GeoNames 235620U proyekti OpenStreetMap r12165391 RAkabaAkaba Yegipet Akaba u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Akaba GeografiyaGeografichno Akabska zatoka ye chastinoyu rozlomu Velikoyi riftovoyi dolini sho vidokremlena vid Chervonogo morya pidvodnim porogom zavglibshki do 958 m Zatoka spoluchena z Chervonim morem protokoyu v yakij roztashovanij ryad nevelikih ostroviv zokrema Ostriv faraoniv sho ye volodinnyam Yegiptu Beregova smuga zrizana slabko nayavni neveliki buhti Vid na jordanskij bereg zatoki Sinajskij bereg zatoki Ostriv faraoniv z serednovichnim zamkom Akabska zatoka Administrativno zahidnij bereg Akabskoyi zatoki Sinajskij pivostriv nalezhit Yegiptu shidnij chastkovo Jordaniyi ta Saudivskij Araviyi Na pivnochi zatoki buhta Akaba roztashovanij izrayilskij port Ejlat cherez ce v Izrayili poshirena insha nazva zatoki Ejlatska zatoka Mezha Mizhnarodna gidrografichna organizaciya viznachaye pivdennu mezhu zatoki yak liniyu sho prohodit vid Ras al Fasma na pivdennij zahid do ostrova Rekvin 27 57 pn sh 34 36 sh d 27 950 pn sh 34 600 sh d 27 950 34 600 cherez ostriv Tiran do jogo pivdenno zahidnoyi tochki a potim na zahid po paraleli 27 54 N do uzberezhzhya Sinajskogo pivostrova GeologiyaSuecka zatoka omivaye iz zahodu Sinajskij pivostriv a Akabska zatoka zi shodu Geologichno zatoka utvoryuye pivdennij kraj riftu Mertvogo morya Zatoka mistit tri neveliki en Elatskij Aragonskij i Dakarskij utvoreni mizh chotirma livostoronnimi segmentami zsuvu Ruh po odnomu z cih rozlomiv sprichiniv en IstoriyaIstorichno ye v kolini Yudi Zaborona Yegiptu na zahid v zatoku izrayilskih korabliv stala odniyeyu z prichin Shestidennoyi vijni 1967 roku Naselennya i vikoristannyaBeregi Akabi perevazhno ne zaseleni kochove i chastkovo postijne naselennya ye lishe v dilyankah de shodyatsya kordoni Izrayilyu Yegiptu Jordaniyi i Saudivskoyi Araviyi Tam zokrema roztashovani dva porti populyarne i vidnosno velike kurortne misto Ejlat Izrayil i Akaba yedinij port Jordaniyi a takozh prikordonne yegipetske selishe Taba GospodarstvoZatoka krim prikordonnogo statusu maye vazhlive ekonomichne znachennya zokrema transportne Takozh nalogodzhene pasazhirske poromne katerami spoluchennya mizh Yegiptom ta Jordaniyeyu U vodah zatoki rozvineno ribalstvo Na izrayilskij yegipetskij a z nedavnogo chasu i jordanskij dilyankah Akabi uspishno rozvivayetsya turizm v pershu chergu mizhnarodnij zokrema zbudovani j funkciyuyut ryad goteliv v tomu chisli j internacionalnih svitovih merezh Hilton Movenpik tosho Div takozhMarsa el Mukejbile Marsa Murah Merset Abu Samra Merset Mahash el Ala Merset Mahash el Asfal buhti roztashovani v zahidnij chastini zatoki PrimitkiAtlas svitu 2005 Atlas Geografiya materikiv i okeaniv 2014 ros Akaba Kratkaya geograficheskaya enciklopediya v 5 t gl red A A Grigorev i dr M Sovetskaya enciklopediya 1960 T 1 Aare Dyatkovo 563 s PDF International Hydrographic Organization 1953 Arhiv originalu PDF za 8 zhovtnya 2011 Procitovano 28 grudnya 2020 Klinger Yann Rivera Luis Haessler Henri Maurin Jean Christophe August 1999 PDF Bulletin of the Seismological Society of America 89 4 1025 1036 Bibcode 1999BuSSA 89 1025K doi 10 1785 BSSA0890041025 Arhiv originalu PDF za 25 sichnya 2014 Procitovano 23 lyutogo 2013 LiteraturaAtlas 7 klas Geografiya materikiv i okeaniv Ukladachi N I Chanceva K DNVP Kartografiya 2014 Atlas svitu golov red zav red vidp red K DNVP Kartografiya 2005 336 s ISBN 9666315467 ros Fiziko geograficheskij atlas mira M Akademiya nauk SSSR i Glavnoe upravlenie geodezii i kartografii GGK SSSR 1964 298 s PosilannyaAkabska zatoka 15 lyutogo 2022 u Wayback Machine VUE Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Akabska zatoka