Іллірійські провінції (фр. Provinces illyriennes, нім. Illyrische Provinzen, італ. Province illiriche, словен. Ilirske province, хорв. Ilirske pokrajine) землі на півночі і сході узбережжя Адріатичного моря, які були номінально частиною Франції протягом останніх років Наполеона. З сучасної точки зору назва означає «Південно-слов'янські провінції».
Provinces illyriennes Іллірійські провінції | |||||||||||||||
| |||||||||||||||
| |||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||
Столиця | Любляна | ||||||||||||||
Державний устрій | Не вказано | ||||||||||||||
Історія | |||||||||||||||
- Шонбруннський договір | 1809 | ||||||||||||||
- Ліквідовано | 1814 | ||||||||||||||
| |||||||||||||||
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekppTDBsMFlXeDVYMk5mTVRneE1DNXdibWN2TXpBd2NIZ3RTWFJoYkhsZlkxOHhPREV3TG5CdVp3PT0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZsTHpGbWNtVnVZMmd0Wlcxd2FYSmxNVGd4TVM1cWNHY3ZNekF3Y0hndE1XWnlaVzVqYUMxbGJYQnBjbVV4T0RFeExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Історія
Іллірійські провінції були створені згідно з Шенбруннським договором в 1809, коли від Австрійської імперії відійшли території Каринтії, Крайни, Хорватії (Чорногорське примор'я) на північний захід від річки Сави, , і Трієст до Французької імперії після поразки австрійців у Ваграмській битві. Ці території, розташовані на північ і схід від Адріатичного моря — Далмації були об'єднані в Іллірійські провінції, як частина Франції, столиця яких була в Любляні (Laibach), в сучасній Словенії. Територія Рагузької республіки, яка була приєднана до Франції в 1808, також була інтегрована в Іллірійські провінції.
Французька адміністрація, під головуванням генерал-губернатора, привнесла цивільне законодавство (цивільний кодекс) в провінції. Це була істотна зміна порядків на словенській та хорватській територіях, які раніше знаходилися під австрійською військовою адміністрацією. , був першим генерал-губернатором провінції з 8 жовтня 1809 року і займав цю посаду до січня 1811 року. 9 квітня цього ж року був призначений на цю посаду і займав її до лютого 1812 року, 21 лютого його змінив Жан-Андош Жюно. Наступним генерал-губернатором був Жозеф Фуше, з липня 1813 року і займав свою посаду всього один місяць.
У серпні 1813 року, Австрія оголосила війну Франції. Австрійські війська під головуванням генерала Франца Томассиха вторглися в Іллірійські провінції. Хорватські війська, що проходили навчання під егідою Франції перейшли на бік Австрії. Задар здався австрійським військам після 34 днів облоги 6 грудня 1813 року. У Рагузі повстанці вислали французів і сподіваючись на відновлення республіки була створена тимчасова адміністрація. Рагуза була окупована австрійськими військами 20 вересня 1813 року.
Которська затока і її околиці були окуповані в 1813 році військами Чорногорії, яка окупувала терени до 1814 року, коли під тиском іноземних держав князь Чорногорії передав території австрійській адміністрації 11 червня. Британські війська були виведені з окупованих островів Далмації в липні 1815 року після битви при Ватерлоо.
Адміністративний поділ
Провінції, спочатку складалися з семи провінцій: Каринтія (столиця Лієнц), Істрія (Трієст), Крайна (Любляна), цивільна Хорватія (Карловаць), Військова Хорватія (Сень, Далмація (Задар) і Рагуза і Котор. У 1811 Іллірійські провінції зазнали адміністративної реорганізації. Місцеперебуванням генерал-губернатора стала Любляна; край спочатку був роздільний на 4 інтендантств (Любляна, Карловаць, Трієст, Задар) і 10 пів-інтенданств. Пізніше в тому ж році кількість інтендантств було збільшено до восьми — Віллах, Гориція, Рієка і Рагуза (Дубровник) були зведені в ранг інтендантств. Були створені дві торговельні палати, в Трієсті і в Рагузі.
Див. також
Джерела
- Bundy, Frank J. (1988). The Administration of the Illyrian Provinces of the French Empire, 1809-1813. Taylor & Francis. .
- Мапа [ 27 червня 2008 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Illirijski provinciyi fr Provinces illyriennes nim Illyrische Provinzen ital Province illiriche sloven Ilirske province horv Ilirske pokrajine zemli na pivnochi i shodi uzberezhzhya Adriatichnogo morya yaki buli nominalno chastinoyu Franciyi protyagom ostannih rokiv Napoleona Z suchasnoyi tochki zoru nazva oznachaye Pivdenno slov yanski provinciyi Provinces illyriennes Illirijski provinciyi 1809 1814 Prapor Gerb Imperska provinciya istorichni kordoni na karti Stolicya Lyublyana Derzhavnij ustrij Ne vkazano Istoriya Shonbrunnskij dogovir 1809 Likvidovano 1814 Poperednik Nastupnik Raguzka respublika Korolivstvo Illiriya Korolivstvo Dalmaciya Horvatske korolivstvo Gabsburgi Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Illirijski provinciyi Francuzka imperiya v Italiyi j Illiriyi v 1810 Francuzka imperiya ta v yiyi skladi Illirijski provinciyi v 1811 IstoriyaIllirijski provinciyi buli stvoreni zgidno z Shenbrunnskim dogovorom v 1809 koli vid Avstrijskoyi imperiyi vidijshli teritoriyi Karintiyi Krajni Horvatiyi Chornogorske primor ya na pivnichnij zahid vid richki Savi i Triyest do Francuzkoyi imperiyi pislya porazki avstrijciv u Vagramskij bitvi Ci teritoriyi roztashovani na pivnich i shid vid Adriatichnogo morya Dalmaciyi buli ob yednani v Illirijski provinciyi yak chastina Franciyi stolicya yakih bula v Lyublyani Laibach v suchasnij Sloveniyi Teritoriya Raguzkoyi respubliki yaka bula priyednana do Franciyi v 1808 takozh bula integrovana v Illirijski provinciyi Francuzka administraciya pid golovuvannyam general gubernatora privnesla civilne zakonodavstvo civilnij kodeks v provinciyi Ce bula istotna zmina poryadkiv na slovenskij ta horvatskij teritoriyah yaki ranishe znahodilisya pid avstrijskoyu vijskovoyu administraciyeyu buv pershim general gubernatorom provinciyi z 8 zhovtnya 1809 roku i zajmav cyu posadu do sichnya 1811 roku 9 kvitnya cogo zh roku buv priznachenij na cyu posadu i zajmav yiyi do lyutogo 1812 roku 21 lyutogo jogo zminiv Zhan Andosh Zhyuno Nastupnim general gubernatorom buv Zhozef Fushe z lipnya 1813 roku i zajmav svoyu posadu vsogo odin misyac U serpni 1813 roku Avstriya ogolosila vijnu Franciyi Avstrijski vijska pid golovuvannyam generala Franca Tomassiha vtorglisya v Illirijski provinciyi Horvatski vijska sho prohodili navchannya pid egidoyu Franciyi perejshli na bik Avstriyi Zadar zdavsya avstrijskim vijskam pislya 34 dniv oblogi 6 grudnya 1813 roku U Raguzi povstanci vislali francuziv i spodivayuchis na vidnovlennya respubliki bula stvorena timchasova administraciya Raguza bula okupovana avstrijskimi vijskami 20 veresnya 1813 roku Kotorska zatoka i yiyi okolici buli okupovani v 1813 roci vijskami Chornogoriyi yaka okupuvala tereni do 1814 roku koli pid tiskom inozemnih derzhav knyaz Chornogoriyi peredav teritoriyi avstrijskij administraciyi 11 chervnya Britanski vijska buli vivedeni z okupovanih ostroviv Dalmaciyi v lipni 1815 roku pislya bitvi pri Vaterloo Administrativnij podilProvinciyi spochatku skladalisya z semi provincij Karintiya stolicya Liyenc Istriya Triyest Krajna Lyublyana civilna Horvatiya Karlovac Vijskova Horvatiya Sen Dalmaciya Zadar i Raguza i Kotor U 1811 Illirijski provinciyi zaznali administrativnoyi reorganizaciyi Misceperebuvannyam general gubernatora stala Lyublyana kraj spochatku buv rozdilnij na 4 intendantstv Lyublyana Karlovac Triyest Zadar i 10 piv intendanstv Piznishe v tomu zh roci kilkist intendantstv bulo zbilsheno do vosmi Villah Goriciya Riyeka i Raguza Dubrovnik buli zvedeni v rang intendantstv Buli stvoreni dvi torgovelni palati v Triyesti i v Raguzi Div takozhDzherelaBundy Frank J 1988 The Administration of the Illyrian Provinces of the French Empire 1809 1813 Taylor amp Francis ISBN 0 8240 8032 7 Mapa 27 chervnya 2008 u Wayback Machine