Вели́кий Крупіль — село в Україні, у Броварському районі Київської області. Населення становить 642 особи. Село входить до складу Згурівської селищної громади. Перша згадка про село датується 20 березня 1625 року.
село Великий Крупіль | |||
---|---|---|---|
| |||
Країна | |||
Область | Київська область | ||
Район | Броварський район | ||
Громада | Згурівська селищна громада | ||
Облікова картка | [1] | ||
Основні дані | |||
Засноване | 1625 офіційно | ||
Перша згадка | 1625 | ||
Населення | 613 | ||
Територія | 3,512 км² | ||
Площа | 2,991 км² | ||
Поштовий індекс | 07620 | ||
Телефонний код | +380 4570 | ||
Катойконіми | крупільчанин, крупільчанка | ||
Географічні дані | |||
Географічні координати | 50°29′34″ пн. ш. 31°30′23″ сх. д. / 50.49278° пн. ш. 31.50639° сх. д.Координати: 50°29′34″ пн. ш. 31°30′23″ сх. д. / 50.49278° пн. ш. 31.50639° сх. д. | ||
Середня висота над рівнем моря | 118 м | ||
Водойми | річка Недра, річка Канава | ||
Відстань до обласного центру | 68 км | ||
Відстань до районного центру | 24 км | ||
Найближча залізнична станція | Березань | ||
Відстань до залізничної станції | 18 км | ||
Місцева влада | |||
Адреса ради | 07600, Київська область, Броварський р-н, смт. Згурівка, вул.Українська, 10 | ||
Сільський голова | Козловець Наталія Іванівна | ||
Карта | |||
![]() ![]() Великий Крупіль | |||
![]() ![]() Великий Крупіль | |||
Мапа | |||
|
Історія Круполя
Заснований 1211 році. Мав старинну назву Крупль, згідно перепису городищ Київської Русі. Після монгольської навали занепав.
Великий Крупіль до початку XVII століття
У Великому Круполі була знайдена римська монета з зображенням імператора Марка Аврелія, що, можливо, свідчить про те, що торгівля на крупільських землях існувала ще в II столітті нашої ери.
Серед селян існує легенда, що у Недрі під час осушення боліт віднайшли рештки давньоруського човна, але це поки що не знайшло документального підтвердження.
XVII століття: козацькі часи
![image]()
В селі на валах розташоване городище Русі, знищене татаро-монголами. У 1898 році на території городища знайдена римська монета із зображенням імператора Марка Аврелія Антоніна (26.04.121 г. — 17.03.180 г.), римского імператора який посів престол з 07.03.161 року. Відбудоване місто Крупіль у середині XVI століття і підпорядковане Волинському воєводству. Поруч містечка королем Речі Посполитої зведений Яруспіль, як адміністративний центр для виробництва селітри з навколишньої сировини (городища, могильники, кургани). Для міста Крупіль в 1570 році король пожалував Магдебурзьке право.
Інша документальна згадка про Великий Крупіль (у документі — Крукполе) датується 20 березня 1625 року. Згідно з документом, Бартоломію Обалковському (Bartłomiejowi Obalkowskiemu) дається довічне право на видобуток селітри у Києві та по всій Україні по смерті нинішнього володаря цього привілею, Яна Чернишевського (Jana Czerniszewskiego). Також Обалковському надаються міста Березань (Berezan), Биків (Bykowo), Яблунів (Jabłonow), Миргород (Mirhorod), Зигмонтів (Zygmuntow) та Крукполе (Krukpole) у київській землі (w ziemi kijowskiej). Таким чином, вже у першій згадці Крукпіль фігурує як місто.
Друга згадка про Крупіль також пов'язана з селітрою. Так, 1636 року Крукпіль згадується як містечко, що належить до «Адміністрації селітряних маєтків» — організації, що займалася видобутком селітри в Україні.
1646 року Крукпіль згадується серед міст, що були "захоплені" Яремою Вишневецьким.
З початком Хмельниччини крукпільські козаки також брали участь у національно-визвольній війні. 1648 року під Крукполем деякий час стояв табором Ярема Вишневецький. Того ж року Крукпіль увійшов до складу Басанської сотні Переяславського полку.
1648 року виходить в світ «Загальна карта України» Ґійома Левассера де Боплана, на якій Крукпіль позначено як Яруспіль або Ярушпіль. Причина такої заміни невідома. Інші карти, на яких позначено Яруспіль замість Великого Круполя, можна побачити тут.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5pTDBkbGJtVnlZV3hmUkdWd2FXTjBhVzl1WDI5bVgzUm9aVjlGYlhCMGVWOVFiR0ZwYm5OZkpUSTRhVzVmUTI5dGJXOXVYMUJoY214aGJtTmxKVEpEWDNSb1pWOVZhM0poYVc1bEpUSTVYMVJ2WjJWMGFHVnlYM2RwZEdoZmFYUnpYMDVsYVdkb1ltOXlhVzVuWDFCeWIzWnBibU5sYzE5WFJFdzNPUzV3Ym1jdk16WXhjSGd0UjJWdVpYSmhiRjlFWlhCcFkzUnBiMjVmYjJaZmRHaGxYMFZ0Y0hSNVgxQnNZV2x1YzE4bE1qaHBibDlEYjIxdGIyNWZVR0Z5YkdGdVkyVWxNa05mZEdobFgxVnJjbUZwYm1VbE1qbGZWRzluWlhSb1pYSmZkMmwwYUY5cGRITmZUbVZwWjJoaWIzSnBibWRmVUhKdmRtbHVZMlZ6WDFkRVREYzVMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
В козацькому реєстрі 1649 року у Яготинській сотні фігурує «Демян Крукъполский»Реєстр [ 22 серпня 2016 у Wayback Machine.].
Коли 1653 року на Переяславську раду їдуть московські посли на чолі з Василем Бутурліним, вони, зокрема, проїжджають через Крукпіль по дорозі Переяслав — Москва, що проходила тут.
1654 року була утворена Крукпільська сотня з центром у Крукполі. Точний склад сотні та її устрій невідомі, бо вона була того ж року розформована. Скоріше за все, вона включала сам лише Крукпіль. З цього часу Крукпіль був єдиним містечком у полку, що не мало власної сотні та належало до іншої.
Остання згадка про Крукпіль з XVII століття датується 1665 роком — тоді Крукпіль було виключено зі складу полку. Поки що точно невідомо, що дало підстави для такого рішення І.Брюховцького — найімовірніше, містечко було зруйноване під час одного з військових походів на Лівобережжя, бо достеменно відомо, що на великій відстані села довкола Крукполя усі належали до Переяславського полку. Цю здогадку підтверджує і те, що пізніше Родіон Дмитрашко заснував Крупіль наново.
У переписній книзі Малоросійського приказу (1666) згадується село Крупполе. У ньому було 27 дворів, усіх 27 чоловіків названо поіменно. У 24 дворах тримали 24 воли та 16 коней, 2 двори були «ґрунтовими» (без орної худоби), а 1 двір був «бобильським» (без землі).
XVIII століття: село Крупіль
![image]()
4-м червня 1704 року датований тестамент, у якому вказується, що колишній переяславський полковник Родіон Дмитрашко осадив (тобто заснував) село Круполе. В купі зі звісткою 1665 року та відсутністю вістей про Крупіль майже усю другу половину XVII століття, а також з тим, що таке містечко, як Крупіль, повинно було б згадуватися в документах, якби існувало, дає підстави вважати, що Крукпіль було зруйновано приблизно у 1660-х роках та відновлено Родіоном Дмитрашко в кінці століття.
1705 року Р. Дмитрашко помирає, і Крупіль відбирають у його вдови, віддавши натомість перекладачу Київської губернської канцелярії Федору Корбе. Після цього Круполе ще кілька разів згадується у різноманітних актах. 1719 року Федір Корбе повторно отримав грамоту на Крупіль. В тому ж році переяславський полковий осавул Яків Пилипенко отримав універсал від гетьмана Івана Скоропадського на Круполь.
Імовірно, що хутір Корбина Гребля був заснований або отримав назву від Федора Корбе. Пам'ять про нього і досі живе у селі, він відомий як «пан Корб».
На початку 1730-х років під час опису «маєтностей Малоросії» у Круполі проводиться опитування «старожилів», які вказують на те, що село засноване Родіоном Дмитрашко.
У 1731 році Круполем усе ще володіє вдова Федора Корбе.
Можливо, у той час селом володіли декілька господарів, бо існують дані, за якими 1735 року Захар Забіла продає Крупіль як володіння свого діда.
Наступного разу є звістка про село Крупілля у складі Басанської сотні 1750 року.
У 1781 році в селі був один священик (що підтверджує наявність церкви), 74 хати виборних козаків, 76 хат козаків підпомічників та 67 хат посполитих. Згідно з «Описом Київського намісництва 1787 року», Круполем володіють колезький радник Іван Корбе та бунчуковий товариш Семен Пилипенко. Тут проживає 749 людей. Крім того, цим роком датована перша згадка Малого Круполя та перше вживання назви «Великий Крупіль».
На цьому звістки XVIII століття про село Круполе перериваються.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0yTDB0NWFYWmZibUZ0WlhOMFh6RTNPVEl1YW5Cbkx6TTJNWEI0TFV0NWFYWmZibUZ0WlhOMFh6RTNPVEl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
XIX — початок XX століття: містечко Великий Крупіль ![image]()
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelppTDBGMGJHRnpYMjltWDFKMWMzTnBZVzVmUlcxd2FYSmxYeVV5T0RFNE1EQWxNamt1WDB0cFpYWmZaMjkyWlhKdWIzSmhkR1V1YW5Cbkx6TTJNWEI0TFVGMGJHRnpYMjltWDFKMWMzTnBZVzVmUlcxd2FYSmxYeVV5T0RFNE1EQWxNamt1WDB0cFpYWmZaMjkyWlhKdWIzSmhkR1V1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
1834 року містечком Круполем вже володіє рід Бутовичів, що зафіксовано у документах.
1850 року в Круполі налічується 150 дворів та 1033 жителів.
За даними від 1859 року, у Великому Круполі проживає 1107 жителів, містечко має 232 двори, православну церкву (це була попередниця Михайлівської церкви, розібрана 1878 року), 2 постоялих будинки, 37 вітряних млинів та маслобійний завод. Відбувалося 5 ярмарків на рік.
З 1870 року в Круполі в Бутовичів зберігається оригінал портрету Івана Мазепи, вивезений за часів Української революції 1917-1921 рр. до США і згодом повернутий в Україну. Нині цей портрет показують на деяких виставках. Портрет перевезли до Круполя через пожежу у домі в Черевках, де він зберігався, і він був родинною реліквією Бутовичів, бо був дарований їхнім предкам самим гетьманом.
У 1878 році стару крупільську церкву «по ветхости» розібрали, а замість неї в тому ж році поставили нову, теж дерев'яну. Значну кількість грошей на будівництво пожертвував сам поміщик Бутович. При храмі діяли бібліотека та земське училище, прихід складали Великий та Малий Крупіль.
Великий Крупіль фігурував у «Энциклопедии Брокгауза и Ефрона», де йому було дано такий опис:
... местечко Полтавской губернии, Переяславского уезда, при реке Недре, в 50 верст от указанного города, на границе с Черниговской губернией; вместе с деревней Круполь Малый, расположенной на другой стороне ручья, составляет одно поселение. Жителей 2315; земская школа, 1 ярмарка.
Також слід зазначити, що до Круполя у XIX столітті завжди приписували хутір Корбина Гребля.
У 1902 році Михайлівська церква має 2441 парафіянина а її настоятелем є Димитрій Філянський.
Станом на 1910 рік містечко має 317 дворів, з них 163 належить козакам, 135 — селянам, 1 — євреям, 3 двори належали непривілейованим верствам інших занять, а у 10 дворах проживали привілейовані верстви. Загалом населення становило 1694 людини. У Великому Круполі був паровий млин, що на той час було досить рідкісним явищем, а крім нього було ще чимало звичайних вітряків, що зосереджувалися в основному на нинішній Голубівщині. Працювали церковно-приходська, а згодом — народна школа, де було 2 учителі.
1912 року в церкві парафіян привілейованих верств 54, міщан — 12, козаків — 1536, селян — 791, загалом — 2342. Священик — Олександр Курдиновський, псаломщик — Андрій Москаленко, церковний староста — козак Федір Цирупик.
Загалом, містечко було одним з торговельних центрів Східної Київщини. По хліб приїжджали купці, закупали й везли додому. Містечко славилося грубими сукнами, які скупляли люди, зокрема, із Золотоноші. Загалом, тут був торговельний осередок, де багато купців відкривали свої лавки. Розташовувався ярмарок на горбі у центрі села, і діяв постійно. Подальшому розвитку торгівлі та ремесел завадили відсутність залізниці та драматичні події Української революції. На найвищому місці розташовувався двір поміщика Бутовича, а у центрі стояли ще два його будинки — тут була економія, конюшня, амбари, скотові двори та казарми для наймитів. Щоденно у Бутовича працювали декілька сотень селян, декотрі інші брали земельні ділянки в оренду, а ще деякі йшли працювати до інших місць на літо.
У селі відбуваються події, описані в романі Олеся Гончара «Таврія».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tmk4Mk9DOGxSREFsT1VNbFJEQWxRakFsUkRBbFFrWWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUV4SlVReEpUZ3lKVVF4SlRnd0pVUXhKVGsySlVRd0pVSkNKVVF4SlRoREpVUXdKVUl4SlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMkpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZMbDhsUkRBbE9UQWxSREVsT0RBbFJEQWxRa0VsUkRFbE9ETWxSREVsT0RoZkpVVXlKVGcwSlRrMlh6TXhMbDh4T1RFM1h5VkVNU1U0TUNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1FTNXFjR2N2TXpZeGNIZ3RKVVF3SlRsREpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkdKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1ZCTVNWRU1TVTRNaVZFTVNVNE1DVkVNU1U1TmlWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE5pVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNSUzVmSlVRd0pUa3dKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpCSlVReEpUZ3pKVVF4SlRnNFh5VkZNaVU0TkNVNU5sOHpNUzVmTVRreE4xOGxSREVsT0RBbFJERWxPVFlsUkRBbFFrRXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
XX століття (радянські часи): село Великий Крупіль
![image]()
1917 року у селі спалахнуло повстання проти поміщика Бутовича. Проводирями повстання були Іван Степанович Гудименко, Василь Харитонович Гудименко, Іван Трохимович Усмединський, Н. Т. Приходько. Організаторами «поділу» майна Бутовича виступили Михайло Гаврилович Шашко, Василь Федорович Яхно, Михайло Якович Кулага та Іван Андрійович Опанащенко. Наступні події Української революції призвели до загибелі багатьох жителів Круполя.
1921 року, після остаточного встановлення комуністичної влади, було організовано перше товариство спільного обробітку землі (ТСОЗ), до якого спочатку увійшло 10 сімей, але кількість членів поступово збільшувалася («добровільно-примусовим» способом). Наступного року було створено місцеву організацію Комуністичної партії, яку очолив Іван Трохимович Усмединський, а згодом — і комсомольську організацію. 1925 року в селі з'явився перший трактор і перший тракторист — Іван Тимофійович Чередниченко (за іншими даними — Михайло Якович Кулага).
1923 року в Великому Круполі проживало 1956 жителів.
У 1923-1925 роках Крупіль входить до складу Лехнівського району Прилуцького округу, бувши центром Великокрупільської сільради, до складу якої, окрім власне Великого Круполя, входив ще хутір Корбина Гребля. 1925 року Лехнівський район відійшов Київському округу.
У 1927 році у Великому Круполі налічувалося вже три ТСОЗи.
Слід зазначити, що, починаючи зі встановлення радянської влади, Великий Крупіль втратив статус містечка.
1929 року згоріла Михайлівська церква, перетворена кілька років до того на клуб. До села якраз приїхали артисти з виставою, і, за офіційною версією, колишня церква згоріла від несправного опалення. Але по селу і досі ходять чутки, що то був умисний підпал, вчинений членами парторганізації.
Того ж року ТСОЗи були перейменовані на колгоспи ім. Воровського, ім. Чапаєва та ім. Сталіна. Колгосп імені Воровського обслуговував Протягайлівщину, колгосп імені Чапаєва — Бакай, а колгосп імені Сталіна — Загреблю.
Під час Голодомору 1932—1933 років у Великому Круполі загинуло 46 людей. На їх честь сьогодні в центрі села поставлений пам'ятник — білий хрест, прикритий рушником.
1936 року утворено Великокрупільську сільраду у складі Березанського району.
1938 року на Всесоюзній виставці досягнень народного господарства у Москві крупільчани М. Л. Усмединський та А. М. Усмединська були нагороджені медалями "За трудовую доблесть", О. І. Ященко — малою срібною медаллю ВДНГ.
Великий Крупіль був захоплений німецькими військами 23 вересня 1941 року. З фронтів Другої світової війни не повернулося 142 крупільчанина, ще близько 200 юнаків та дівчат були вивезені на примусові роботи до Німеччини. Радянські війська зайняли Крупіль у вересні 1943 року.
У 1946 році усі три колгоспи злилися в один.
1950 року до складу Великокрупільської сільради увійшло село Малий Крупіль.
1962 року село було повністю електрифіковане, почалася поступова газифікація. Наступного року Великий Крупіль переходить до складу Яготинського району, а 1965 року — Баришівського.
У січні 1969 року унаслідок несправного опалення згоріло старе приміщення Великокрупільської школи. Після цього навчання проходило у дві зміни в пристосованих приміщеннях. 1 вересня 1973 року була урочисто відкрита нова шкільна будівля, що функціонує за призначенням і понині. Так, у 2012-13 навчальному році в школі навчалися 56 дітей. У 2021 р. це Великокрупільський НВК "Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів-дитячий садок" Згурівської селищної ради Броварського району Київської області (74 здобувачі освіти і 30 ! осіб персоналу).
4 травня 1984 року утворилася Великокрупільська сільська рада у складі Баришівського району, до якої увійшли села Великий і Малий Крупіль. З утворенням 1986 року Згурівського району сільрада перейшла до нього.
У кінці 1980-х років до Великого Круполя було переселено кілька сімей з населених пунктів, що увійшли до Чорнобильської зони відчуження. Так, згідно з Постановою Ради міністрів УРСР від 30.12.1989 № 333 «Про переселення жителів з населених пунктів Народицького району Житомирської області й Поліського району Київської області, а також будівництво для них об'єктів соціально-побутового і виробничого призначення», 1990 року до Великого Круполя було переселено 9 сімей з села Шевченкове Поліського району, 24 сім'ї з села Ясен того ж району, і ще 7 з 30-кілометрової зони навколо ЧАЕС.
XXI століття: незалежна Україна ![image]()
Згідно Всеукраїнського перепису населення 2001 року, у селі проживало 642 особи. Серед них своєю рідною мовою вказали:
Мова | Кількість осіб | Відсоток |
---|---|---|
українська | 636 | 99,07 % |
російська | 6 | 0,93 % |
2007 року розпочалося будівництво комплексу ферм на місці старої ферми.
20 листопада 2008 року в селі встановлений пам'ятник жертвам Голодомору.
2009 року у селі запрацювала перша в Україні біогазова станція на коров'ячому гної, що забезпечує енергією молокотоварний комплекс, а також подає струм у село.
Того ж року розпочалося будівництво нової православної церкви у центрі села.
З 2020 року входить в склад Згурівської селищної громади Броварського району.
Церкви Круполя
Перша церква (?-1878)
У 1781 році в Круполі був один священик, що свідчить про те, що у той час в селі була церква. 1792 року село було позначено на карті Київського намісництва як поселення із церквою. Так само він позначений і на мапі Київської губернії, датованої 1800 роком (хоча Крупіль в той час і не входив до складу Київської губернії, але є на карті за її межами).
У 1878 році була побудована нова церква на честь Архістратига Михаїла замість розібраної у тому ж році «по ветхости» старої церкви, якій на той час було понад 100 років. Можливо, що церква 1781 року, 1792 року, 1800 року та стара церква 1878 року — одна і та сама будівля. За сільськими переказами, ця церква побудована легендарним засновником села — Круком.
Михайлівська церква (1878—1929)
Ця церква була побудована тодішнім власником Великого Круполя — Бутовичем — у 1878 році на місці розібраної старої церкви — поблизу ставка. При церкві були побудовані та діяли бібліотека та народне училище. В 1902 році церква має 2441 чоловік парафіян настоятелем храму був Дмитрій Філянський. У 1912 році парафіян було 2342 людини, священик — Олександр Курдиновський, псаломщик — Андрій Москаленко, церковний староста — козак Федір Цирупик. Церква є на карті 1917 року і позначена у центрі містечка, яке, згідно з нею, мало 170 дворів. Біля церкви у роки Громадянської війни ховали загиблих селян, у 1948 році їх перепоховали до братської могили.
На початку 20-х років, після приходу Радянської влади, церкву за допомогою працівників Київської кінофабрики переобладнали на клуб. Церква була дуже велика і гарна, місцеві старожили кажуть, що вона була «більша і красивіша, ніж у Лукашах», де, як відомо, церква являє собою пам'ятку культури. Тож вона не давала спокою місцевим комуністам і комсомольцям, які сповідували атеїзм. У 1929 році до Великого Круполя завітав переїзний Український селянський театр. Тільки-но артисти почали встановлювати декорації, як церква несподівано загорілася. Коли працівники театру почали гасити пожежу, їм почали перешкоджати комуністи з місцевої партійної ячійки, при цьому бивши артистів палицями та дрючками. За півгодини церква згоріла
Працівники театру перебралися на ніч до сільради. Уранці навколо неї зібрався натовп селян, які погрожували побити або навіть вбити «паліїв». Артисти таки вибралися цілими й неушкодженими, коли селяни спрямували свій гнів на комуністів. Внаслідок цих подій, коли постраждали декілька комуністів, кілька крупільчан потрапили у заслання. Після цього був побудований новий клуб, а церкву, зрозуміло, ніхто відновлювати не став. Нині на її місці стоїть Іллінська церква.
Тимчасова Іллінська церква (90-і роки — 2013)
На тому місці, де стояла Михайлівська церква, після війни був збудований магазин, що складався із двох відділів: продуктового та господарчого. На початку 90-х років цей магазин закрився. Однак у середині 90-х років у приміщенні господарчого відділу почала будуватись церква. Спочатку вона мала непристосований вигляд, однак у 2009 році була проведена її повна перебудова, внаслідок чого з'явилися купол та бабник. Деякий час була єдиною діяльною церквою у Великому Круполі, однак 2013 року служби почали відбуватися у новому храмі.
Іллінська церква освячена на честь Іллі-пророка. Вона унікальна, бо являє собою перебудову із нерелігійної будівлі у церкву — частіше відбувається навпаки. Вона однобанна. Стоїть на березі Крупільського ставка, на тому місці, де стояли старіші крупільські церкви.
Новий Іллінський храм (з 2013)
У 2009 році на Центральній площі почалося будівництво нової церкви. Вона будувалася як однобанна, із дзвіницею. Станом на цей час (літо 2013 року) — церква в основному завершена, але залишилося ще чимало роботи.
Водойми в Круполі
Ставок
Зі ставком здавна було пов'язане життя Круполя. Традиційно на вигоні у його східному кінці будували церкви, де і зараз стоїть Іллінська церква. Ставок починається із впадання до нього річечки Канави, де колись ставок був найбільш повноводний. У цьому місці в радянські часи була побудована водокачка. Згодом ця частина ставка значно обміліла, і нині вона фактично є струмком, який тече у невеликій замуленій долині. Далі ставок повертає на схід, і стає все ширшим. Недалеко від Іллінської церкви ставок різко повертає на північ, а через 180 метрів — так само різко на схід, де приблизно десять метрів іде прямо, а далі перетікає у канал, який веде його води до Недри.
Найдальша від центру села частина ставка лежить у кутку Рунець. Поблизу у XIX столітті знаходився панський маєток, зараз від нього залишився лише погріб у дуже засміченому стані. Лозу, яка росте поблизу ставка, місцеві умільці здавна використовували як сировину для плетення кошиків та різних виробів, така традиція продовжується й дотепер.
У найсхіднішій частині ставка життя вирує вже багато століть: селяни полюбляють тут купатися, поблизу ставка стоїть символічний колодязь-«журавель», який є своєрідним пам'ятником, а також символом ставка, а біля нього споруджена Іллінська церква. Колись тут також стояли Михайлівська та ще давніша церква. Колодязь-«журавель» був реконструйований тричі: в 1930-х, 1970-х, та наприкінці 1990-х років родиною Яхно, чий двір знаходиться напроти Іллінської церкви.
Зараз ставок потребує реконструкції, останніми роками він значно обмілів. Ще кілька років тому на ставку збиралися місцеві рибалки, а зараз тут уже риби майже нема. Були зроблені спроби зарибнити ставок, але поки що їх результати невідомі.
Річка Канва
Походження цієї річки невідоме. Деякі старожили села кажуть, що її було прокопано близько ста років тому для потреб господарства, яке знаходилося на місці теперішньої молочно-товарної ферми, і з того часу вона вписалася у ландшафт села як справжня річка. Інші старожили кажуть, що вона тут була споконвіку. Точно відомо, що ще близько десяти років тому річка була досить повноводна, а зараз є просто напівсухою канавою, від чого і поширилася назва Канва. Наповнюється річка лише навесні, під час танення снігу. Протікає вона спочатку у колекторах під вулицею Чапаєва, а потім виходить на поверхню та тече до ставка, куди впадає. Зараз Канвою називають також обмілілу частину ставка. Інколи так називають ще і канал, який постачає воду зі ставка до Недри (раніше цей канал був природним і впадав у болото, однак після його осушення знадобилося його проривати).
Можливо, саме з Канвою пов'язана назва кутка Бакай, що означає в перекладі з тюркських мов «річка в болоті».
Річка Недра
Недра — основна водойма у селі. До середини минулого століття на Недрі поблизу Круполя були величезні болота (зокрема, вони є на карті, яка датована 1917 роком), у яких в роки Другої світової війни загинуло багато солдат, як радянських, так і німецьких. У середині XX століття болота осушили, викопавши меліоративні канали. Таким чином утворилося багато полів, умовно придатних для сільгоспвикористання, але вони не оралися до 2011 року. Осушення боліт, з іншого боку, призвело до перекосу природного фону опадів у навколишніх селах, зокрема, і у Круполі. Опади тут останніми роками бувають украй рідко, що погіршило природну родючість місцевих чорноземів.
На Недрі побудовано декілька шлюзів. Сюди, а також на навколишні меліоративні канали, щодня приходять на риболовлю тутешні рибалки. Здебільшого, рибальство проходить на Недрі, бо у деяких каналах вода відсутня або її рівень низький. Найближче до Недри підходить куток Голубівщина.
Крупільська топоніміка
Походження назви села
Великий Крупіль — назва села, що утворилася лише у XIX столітті. До цього існували багато варіантів найменувань: Крукполе (найстаріший варіант, зустрічається у першій згадці та далі протягом XVII століття), Круки (протягом XVII століття), Крукпіль (поряд із Крукполе), Курукове Поле, згодом — Кру(к)пілля (Кру(к)полье, протягом XVIII століття). Наприкінці XVIII століття, коли починаються перші звістки про Малий Крупіль, з'являється прикметник Велике. Остаточне формування назви відбулося на початку XIX століття, коли містечко стало зватися Великий Крупіль. Однак слід зазначити, що поряд існувало іменування містечка просто Крупіль.
У багатьох джерелах радянських часів наводяться думки щодо походження назви села від «першого родоначальника» села Крупки — звідси начебто і пішла назва Крупіль. Невідомо, як це узгоджується з історичними варіантами назв. Проте в селі існують перекази про «пана Крука», який колись і заснував Крупіль. Схожі версії походження вказують селяни і про сільські кутки — «пан Голуб» щодо Голубівщини тощо. Можливо, це лише всього-навсього сільські перекази.
Також нез'ясованим залишається походження назви «Ярушпіль» на деяких картах XVII—XVIII століть.
Топонімічні частини села (кутки)
В селі є близько 12 кутків:
- Просягайлівщина, Простягайлівка — довга південна частина села по вул. Воровського. Очевидно, отримала назву від своєї протяжності
- Бакай — північно-західна частина села, переважно по вул. Чапаєва. Назва у перекладі з тюркських мов означає «канава, річка у болоті» (див. статтю), що, можливо, пов'язано із близькістю до ставка та Канави.
- Загориднівка — «трикутник» із вулиць у північно-західному кінці села, за Бакаєм. Походження назви нез'ясоване.
- Скіпщина — частина села, що знаходиться поблизу сільського кладовища, на південному заході, між Городком та Простягайлівкою (вул. Гагаріна). Назва означає «плата за землю»
- Посьолок, Городок — західна частина села, поблизу ферми. Тут після Чорнобильської катастрофи було поселено вихідців із Зони відчуження, що і показує назва кутка
- Центр — головна площа села з прилеглими вулицями. Тут розташовані усі магазини, новий храм, школа, сільрада, поштове відділення, зупинки громадського транспорту та ін.
- Загребля — уся північно-східна половина села, що відділена від іншої половини ставком та Канавою. Тут розташована Іллінська церква, колись стояли усі старіші церкви, а також панські маєтності та будинки. Назва походить від давніх гребель на ставку, що існували на початку XX століття. У більш вузькому значенні — майдан перед церквою та будинки по вул. Шевченка.
- Новоселиця — вулиця Лугова, що пролягає по березі ставка. Назва маловживана. У ній зафіксовано більш пізній характер забудови цієї частини села — у XX столітті. Інша назва — «Набережна».
- Рунець — нині найменша частина села (лише 3 подвір'я). Але сто років тому тут були панські сад, палац, економії, будинки, подвір'я та ін. Розташований у кінці Лугової вулиці, за Новоселицею. Частину ставка перед Рунцем називають «Сажалка». Подження назви нез'яслване.
- Вошепрудівка, Вишепрудівка — вулиця Комсомольська, що відходить на захід від вулиці Шевченка після Клинка. Інколи назва застосовується і до Голубівщини.
- Голубівщина — вулиця Зої Космодем'янської на північному краю села. Найближче підходить до Недри, збудована у XX столітті на краю боліт. Через її віддаленість від села Голубівщину іноді називають «Хутір». Також Голубіщиною називають прилеглу частину вулиці Шевченка (Клинок) та, інколи, Вошепрудівку.
- Клинок — вигін на стику вул. Космодем'янської та вул. Шевченка. Назва поширилися на прилеглі частини обох вулиць. Походить від форми вигону.
- Жабокряківка — ще одна назва Голубівщини з Вошепрудівкою, але маловживана. Походить від характеру нічних звуків на принедрянській частині села.
Соціальна сфера
Великокрупільська ЗОШ I—III ступенів
Перша семирічна школа з'явилася у Великому Круполі 1929 року, тоді її очолив Григорій Савович Панфіленко. Навчання не відбувалося в роки німецької окупації, однак було швидко відновлене вже в 1945 році. З 1949 року школа восьмирічна. Стара шкільна будівля згоріла в січні 1969 року, і під час будівництва нової діти навчались у дві зміни в прилаштованих до цього приміщеннях. 1 вересня 1973 року школа урочисто відкрита у новому, сучасному приміщенні.
В різні роки її очолювали: Григорій Савович Панфіленко, Віктор Володимирович Воскобойник, Костянтин Романович Яремчук, Микола Євдокимович Шкілький, Галина Іванівна Шуплик, Михайло Якович Гомулько, Галина Василівна Космина. Нинішній директор — Ніна Михайлівна Афанасенко, на посаді з 2012 року.
Заняття селян
До подій Української революції більша частина селян наймалися до господарства пана, переважна більшість з них займалися землеробством. Людей із власними статками було небагато, але серед селян були й такі, хто мав свої млини, виробляв олію, горілку тощо. Деяка частина цього товару продавалася на постійно активній ярмарці, що розташовувалася на горбі у центрі містечка. Дуже важливим товаром був хліб: масово відкривалися хлібні лавки, а хліб з них особливо купляли купці з Любави. Вміли місцеві жителі і ткати грубі сукна — їх особливо закуповували купці з Золотоноші. Для виробництва сукон жителі робили верстати. Як вже було сказано вище, більше сотні селян працювали щодня в економії у поміщика Бутовича, та плата за цю працю була мізерною, і багато родин мешкало у злиднях.
Після встановлення окупаційної радянської влади праця у поміщика припинилася, але поступово припинилися і ярмарки, тож люди кормилися своїм господарством. Однак на зміну тяжкій праці прийшла ще гірша колективізація, і більшість селян були змушені віддати худобу у колгосп, хоча і не всі. Дехто з цих людей був репресований. У радянський час майже усі люди працювали в колгоспі, при цьому довгий час умови праці були не ліпші, ніж при поміщиках. Однак ситуація покращилася у 1950-х роках.
Коли Україна стала незалежною, колгоспи були ліквідовані, місцева ферма почала потроху занепадати, і селянам стало ніде працювати. Тож у 90-і роки спостерігався відплив працездатних людей із села. Ті ж, що залишилися, або шукали заробіток у сусідніх селах, або не працювали взагалі. Покращення почало наставати близько 2007 року, коли почав будуватися комлекс Української Молочної Компанії на місці старої сільської ферми. Почали з'являтися робочі місця, люди перестали покидати село, а багато людей навіть приїхало сюди на постійне місце проживання. Так, станом на 2009 рік у комлексі УМК працювало 87 жителів Великого Круполя. Крім того, за цей час відкрилося ще 2 продовольчі магазини, що також надало додаткові робочі місця.
Гірше нині справа з індивідуальними господарствами. У минулому чи не в кожному подвір'ї тримали по 1-2 корови, а ще коней, кіз, свиней, птаство: курей, гусей, качок… Але тепер поголів'я усієї худоби неупинно зменшується: так, 2007 року у селі нараховувалося 160 корів, а вже 2009 року їх було 67.
Народні промисли
Колись в селі було популярне ткацтво, вишивка, плетіння з лози та соломи — селяни здебільшого самі собі робили одяг, рушники, меблі, прикраси, різноманітні кошики і т. д. Нині ж майже усе це у минулому, адже тепер всі вищезгадані вироби можна з легкістю придбати у селі або навколишніх поселеннях.
Пам'ятники села
В центрі села, перед церквою, що будується, стоїть пам'ятник жертвам Голодомору. Його було встановлено 20 листопада 2008 року, пам'ятник висотою 3,5 м виготовлений з бетону з мармуровою крихтою. Автори композиції Сидорук О. Ю. та Крилов Б. Ю.
Інший пам'ятник — воїнам, що загинули у Великій Вітчізняній Війні, він був встановлений за радянських часів. З обох боків від пам'ятника знаходяться меморіальні дошки, де викарбувані ім'я односельчан, що загинули на фронтах і були замучені німцями. Перед пам'ятником проходять урочистості до свята 9 травня.
Своєрідним пам'ятником є колодязь-«журавель», що стоїть поблизу Іллінської церкви.
Пам'ятник | Фото | Дата встановлення | Розташування |
Полеглим у роки 2-ї Світової жителям села | 1948 | Центральна площа | |
Жертвам Голодомору у селі | 20 листопада 2008 | Центральна площа, перед церквою | |
Колодязь-журавель | Набережна вулиця, за Іллінською церквою |
Особливості села
Храмовими днями є День святого пророка Іллі (2 серпня) та Собор Архистратига Михаїла і всіх Небесних Сил безплотних (21 листопада).
Також досить цікавим є те, що храм на 2 серпня існував ще задовго до того, як була освячена теперішня Іллінська церква.
Транспорт
До Великого Круполя можна дістатися такими приміськими автобусами з у Києві:
Таблиця рейсів | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
|
Мапи, на яких вказано Ярушпіль
- Мапи, на яких вказано Ярушпіль
-
- Йоганн Янсоніус, 1649 рік
-
- Карло Алард, 1670 рік
- Ґійом Сансон, 1674 рік
- Абрахам Аллард, 1710 рік
- Гілерме, 1711 рік
Галерея
- Пам’ятник воїнам, які загинули у часи Німецько-радянської війни
- Житловий будинок у центрі села
- Куток Рунець, де до революції 1917 р. був панський маєток. На знімку видно єдину вцілілу від нього споруду - погріб
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Великий Крупіль |
Див. також
Посилання
- Великий Крупіль на сайті Верховної ради України[недоступне посилання з березня 2019]
- Погода в селі [ 15 червня 2017 у Wayback Machine.]
Примітки
- Див. 1625.03.20 [ 31 грудня 2011 у Wayback Machine.] (пол.)
- Кропоткин В. В. VIII. Отдельные находки римских монет без указания металла//Клады римских монет в Восточной Европе. — ВДИ, 1951(4). с. 241—282 (№ 327) [ 16 квітня 2013 у Wayback Machine.] (рос.)
- Селітряне виробництво
- . Архів оригіналу за 14 квітня 2016. Процитовано 9 липня 2013.
- Заруба В.М. Адміністративно-територіальний устрій та адміністрація Війська Запорозького у 1648-1782 рр. — Дніпропетровськ, 2007. — С. 112-113.
- Гулевичи в «Реестре войска Запорожского 1649 г» [ 7 квітня 2011 у Wayback Machine.] (рос.)
- Переяславский полк (1648—1782) :: Переяславский полк :: Полки :: Украина козацкая — полки :: Украина (Україна) :: Страны и регионы [ 12 травня 2015 у Wayback Machine.] (рос.)
- Заруба В. М. Адміністративно-територіальний устрій та адміністрація Війська Запорізького у 1648—1782 рр. — Дніпропетровськ: ПП «Ліра ЛТД», 2007 — С. 162 — .
- ПЕРЕЯСЛАВСКИЙ ПОЛК [ 12 травня 2015 у Wayback Machine.](рос.)
- Вже без другого «к» в назві
- Переписні книги 1666 року [ 30 червня 2015 у Wayback Machine.] / Приготував до друку і зредагував В. О. Романовський. Всеукраїнська академія наук, Археографічна Комісія. — Київ, 1933, с. 336-337.
- . Архів оригіналу за 18 травня 2012. Процитовано 20 лютого 2019.
- Мякотин В. А., Генеральное следствие о маетностях Переяславского полка. — Харьков: Типография губернского правления, 1896. — с.17 (рос.)
- Войтівська волость (Переяславський повіт)
- . Архів оригіналу за 13 січня 2012. Процитовано 1 січня 2013.
- Інтерв'ю з журналу «Кіно-Театр»[недоступне посилання]
- Сражение за Березань [ 25 лютого 2013 у Wayback Machine.](рос.)
- . Архів оригіналу за 10 червня 2015. Процитовано 1 січня 2013.
- Про переселення жителів з населених пунктів Народицького району Житомирської області і Поліського району; Рада Міністрів УРСР; Постанова від 30.12.1989 № 333
- . Архів оригіналу за 20 жовтня 2012. Процитовано 2 жовтня 2013.
- Розподіл населення за рідною мовою, Київська область (1,2,3,4), Згурівський район[недоступне посилання з грудня 2021]
- Карта Київського намісництва 1792 року
- Карта Київської губернії 1800 року. Архів оригіналу за 20 вересня 2016. Процитовано 7 лютого 2012.
- Село на карті 1917 року
- Заруба В.М. Адміністративно-територіальний устрій та адміністрація Війська Запорозького у 1648-1782 рр. — Дніпропетровськ, 2007. — С. 185-186.
- Малий Крупіль
- Книга пам'яті Згурівського району[недоступне посилання з серпня 2019]
- Газета «Панорама» № 37 (6117) від 6 вересня 2013 року[недоступне посилання з червня 2019]
- . Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 7 червня 2013.
- . Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 6 червня 2013.
- Розклад руху
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Veli kij Krupil selo v Ukrayini u Brovarskomu rajoni Kiyivskoyi oblasti Naselennya stanovit 642 osobi Selo vhodit do skladu Zgurivskoyi selishnoyi gromadi Persha zgadka pro selo datuyetsya 20 bereznya 1625 roku selo Velikij Krupil Gerb Cerkva u seli sichen 2012 Krayina Ukrayina Oblast Kiyivska oblast Rajon Brovarskij rajon Gromada Zgurivska selishna gromada Oblikova kartka 1 Osnovni dani Zasnovane 1625 oficijno Persha zgadka 1625 Naselennya 613 Teritoriya 3 512 km Plosha 2 991 km Poshtovij indeks 07620 Telefonnij kod 380 4570 Katojkonimi krupilchanin krupilchanka Geografichni dani Geografichni koordinati 50 29 34 pn sh 31 30 23 sh d 50 49278 pn sh 31 50639 sh d 50 49278 31 50639 Koordinati 50 29 34 pn sh 31 30 23 sh d 50 49278 pn sh 31 50639 sh d 50 49278 31 50639 Serednya visota nad rivnem morya 118 m Vodojmi richka Nedra richka Kanava Vidstan do oblasnogo centru 68 km Vidstan do rajonnogo centru 24 km Najblizhcha zaliznichna stanciya Berezan Vidstan do zaliznichnoyi stanciyi 18 km Misceva vlada Adresa radi 07600 Kiyivska oblast Brovarskij r n smt Zgurivka vul Ukrayinska 10 Silskij golova Kozlovec Nataliya Ivanivna Karta Velikij Krupil Velikij Krupil Mapa Velikij Krupil u VikishovishiIstoriya KrupolyaZasnovanij 1211 roci Mav starinnu nazvu Krupl zgidno perepisu gorodish Kiyivskoyi Rusi Pislya mongolskoyi navali zanepav Velikij Krupil do pochatku XVII stolittya U Velikomu Krupoli bula znajdena rimska moneta z zobrazhennyam imperatora Marka Avreliya sho mozhlivo svidchit pro te sho torgivlya na krupilskih zemlyah isnuvala she v II stolitti nashoyi eri Sered selyan isnuye legenda sho u Nedri pid chas osushennya bolit vidnajshli reshtki davnoruskogo chovna ale ce poki sho ne znajshlo dokumentalnogo pidtverdzhennya XVII stolittya kozacki chasi V seli na valah roztashovane gorodishe Rusi znishene tataro mongolami U 1898 roci na teritoriyi gorodisha znajdena rimska moneta iz zobrazhennyam imperatora Marka Avreliya Antonina 26 04 121 g 17 03 180 g rimskogo imperatora yakij posiv prestol z 07 03 161 roku Vidbudovane misto Krupil u seredini XVI stolittya i pidporyadkovane Volinskomu voyevodstvu Poruch mistechka korolem Rechi Pospolitoyi zvedenij Yaruspil yak administrativnij centr dlya virobnictva selitri z navkolishnoyi sirovini gorodisha mogilniki kurgani Dlya mista Krupil v 1570 roci korol pozhaluvav Magdeburzke pravo Insha dokumentalna zgadka pro Velikij Krupil u dokumenti Krukpole datuyetsya 20 bereznya 1625 roku Zgidno z dokumentom Bartolomiyu Obalkovskomu Bartlomiejowi Obalkowskiemu dayetsya dovichne pravo na vidobutok selitri u Kiyevi ta po vsij Ukrayini po smerti ninishnogo volodarya cogo privileyu Yana Chernishevskogo Jana Czerniszewskiego Takozh Obalkovskomu nadayutsya mista Berezan Berezan Bikiv Bykowo Yabluniv Jablonow Mirgorod Mirhorod Zigmontiv Zygmuntow ta Krukpole Krukpole u kiyivskij zemli w ziemi kijowskiej Takim chinom vzhe u pershij zgadci Krukpil figuruye yak misto Druga zgadka pro Krupil takozh pov yazana z selitroyu Tak 1636 roku Krukpil zgaduyetsya yak mistechko sho nalezhit do Administraciyi selitryanih mayetkiv organizaciyi sho zajmalasya vidobutkom selitri v Ukrayini 1646 roku Krukpil zgaduyetsya sered mist sho buli zahopleni Yaremoyu Vishneveckim Z pochatkom Hmelnichchini krukpilski kozaki takozh brali uchast u nacionalno vizvolnij vijni 1648 roku pid Krukpolem deyakij chas stoyav taborom Yarema Vishneveckij Togo zh roku Krukpil uvijshov do skladu Basanskoyi sotni Pereyaslavskogo polku 1648 roku vihodit v svit Zagalna karta Ukrayini Gijoma Levassera de Boplana na yakij Krukpil poznacheno yak Yaruspil abo Yarushpil Prichina takoyi zamini nevidoma Inshi karti na yakih poznacheno Yaruspil zamist Velikogo Krupolya mozhna pobachiti tut Zagalna karta Ukrayini Boplana 1648 V kozackomu reyestri 1649 roku u Yagotinskij sotni figuruye Demyan Krukpolskij Reyestr 22 serpnya 2016 u Wayback Machine Koli 1653 roku na Pereyaslavsku radu yidut moskovski posli na choli z Vasilem Buturlinim voni zokrema proyizhdzhayut cherez Krukpil po dorozi Pereyaslav Moskva sho prohodila tut 1654 roku bula utvorena Krukpilska sotnya z centrom u Krukpoli Tochnij sklad sotni ta yiyi ustrij nevidomi bo vona bula togo zh roku rozformovana Skorishe za vse vona vklyuchala sam lishe Krukpil Z cogo chasu Krukpil buv yedinim mistechkom u polku sho ne malo vlasnoyi sotni ta nalezhalo do inshoyi Ostannya zgadka pro Krukpil z XVII stolittya datuyetsya 1665 rokom todi Krukpil bulo viklyucheno zi skladu polku Poki sho tochno nevidomo sho dalo pidstavi dlya takogo rishennya I Bryuhovckogo najimovirnishe mistechko bulo zrujnovane pid chas odnogo z vijskovih pohodiv na Livoberezhzhya bo dostemenno vidomo sho na velikij vidstani sela dovkola Krukpolya usi nalezhali do Pereyaslavskogo polku Cyu zdogadku pidtverdzhuye i te sho piznishe Rodion Dmitrashko zasnuvav Krupil nanovo U perepisnij knizi Malorosijskogo prikazu 1666 zgaduyetsya selo Kruppole U nomu bulo 27 dvoriv usih 27 cholovikiv nazvano poimenno U 24 dvorah trimali 24 voli ta 16 konej 2 dvori buli gruntovimi bez ornoyi hudobi a 1 dvir buv bobilskim bez zemli XVIII stolittya selo Krupil 4 m chervnya 1704 roku datovanij testament u yakomu vkazuyetsya sho kolishnij pereyaslavskij polkovnik Rodion Dmitrashko osadiv tobto zasnuvav selo Krupole V kupi zi zvistkoyu 1665 roku ta vidsutnistyu vistej pro Krupil majzhe usyu drugu polovinu XVII stolittya a takozh z tim sho take mistechko yak Krupil povinno bulo b zgaduvatisya v dokumentah yakbi isnuvalo daye pidstavi vvazhati sho Krukpil bulo zrujnovano priblizno u 1660 h rokah ta vidnovleno Rodionom Dmitrashko v kinci stolittya 1705 roku R Dmitrashko pomiraye i Krupil vidbirayut u jogo vdovi viddavshi natomist perekladachu Kiyivskoyi gubernskoyi kancelyariyi Fedoru Korbe Pislya cogo Krupole she kilka raziv zgaduyetsya u riznomanitnih aktah 1719 roku Fedir Korbe povtorno otrimav gramotu na Krupil V tomu zh roci pereyaslavskij polkovij osavul Yakiv Pilipenko otrimav universal vid getmana Ivana Skoropadskogo na Krupol Imovirno sho hutir Korbina Greblya buv zasnovanij abo otrimav nazvu vid Fedora Korbe Pam yat pro nogo i dosi zhive u seli vin vidomij yak pan Korb Na pochatku 1730 h rokiv pid chas opisu mayetnostej Malorosiyi u Krupoli provoditsya opituvannya starozhiliv yaki vkazuyut na te sho selo zasnovane Rodionom Dmitrashko U 1731 roci Krupolem use she volodiye vdova Fedora Korbe Mozhlivo u toj chas selom volodili dekilka gospodariv bo isnuyut dani za yakimi 1735 roku Zahar Zabila prodaye Krupil yak volodinnya svogo dida Nastupnogo razu ye zvistka pro selo Krupillya u skladi Basanskoyi sotni 1750 roku U 1781 roci v seli buv odin svyashenik sho pidtverdzhuye nayavnist cerkvi 74 hati vibornih kozakiv 76 hat kozakiv pidpomichnikiv ta 67 hat pospolitih Zgidno z Opisom Kiyivskogo namisnictva 1787 roku Krupolem volodiyut kolezkij radnik Ivan Korbe ta bunchukovij tovarish Semen Pilipenko Tut prozhivaye 749 lyudej Krim togo cim rokom datovana persha zgadka Malogo Krupolya ta pershe vzhivannya nazvi Velikij Krupil Na comu zvistki XVIII stolittya pro selo Krupole pererivayutsya Mapa Kiyivskogo namisnictva 1792 rik XIX pochatok XX stolittya mistechko Velikij Krupil Karta Kiyivskoyi guberniyi 1800 roku na yakij pomitno Krupil 1834 roku mistechkom Krupolem vzhe volodiye rid Butovichiv sho zafiksovano u dokumentah 1850 roku v Krupoli nalichuyetsya 150 dvoriv ta 1033 zhiteliv Za danimi vid 1859 roku u Velikomu Krupoli prozhivaye 1107 zhiteliv mistechko maye 232 dvori pravoslavnu cerkvu ce bula poperednicya Mihajlivskoyi cerkvi rozibrana 1878 roku 2 postoyalih budinki 37 vitryanih mliniv ta maslobijnij zavod Vidbuvalosya 5 yarmarkiv na rik Z 1870 roku v Krupoli v Butovichiv zberigayetsya original portretu Ivana Mazepi vivezenij za chasiv Ukrayinskoyi revolyuciyi 1917 1921 rr do SShA i zgodom povernutij v Ukrayinu Nini cej portret pokazuyut na deyakih vistavkah Portret perevezli do Krupolya cherez pozhezhu u domi v Cherevkah de vin zberigavsya i vin buv rodinnoyu relikviyeyu Butovichiv bo buv darovanij yihnim predkam samim getmanom U 1878 roci staru krupilsku cerkvu po vethosti rozibrali a zamist neyi v tomu zh roci postavili novu tezh derev yanu Znachnu kilkist groshej na budivnictvo pozhertvuvav sam pomishik Butovich Pri hrami diyali biblioteka ta zemske uchilishe prihid skladali Velikij ta Malij Krupil Velikij Krupil figuruvav u Enciklopedii Brokgauza i Efrona de jomu bulo dano takij opis mestechko Poltavskoj gubernii Pereyaslavskogo uezda pri reke Nedre v 50 verst ot ukazannogo goroda na granice s Chernigovskoj guberniej vmeste s derevnej Krupol Malyj raspolozhennoj na drugoj storone ruchya sostavlyaet odno poselenie Zhitelej 2315 zemskaya shkola 1 yarmarka Takozh slid zaznachiti sho do Krupolya u XIX stolitti zavzhdi pripisuvali hutir Korbina Greblya U 1902 roci Mihajlivska cerkva maye 2441 parafiyanina a yiyi nastoyatelem ye Dimitrij Filyanskij Stanom na 1910 rik mistechko maye 317 dvoriv z nih 163 nalezhit kozakam 135 selyanam 1 yevreyam 3 dvori nalezhali neprivilejovanim verstvam inshih zanyat a u 10 dvorah prozhivali privilejovani verstvi Zagalom naselennya stanovilo 1694 lyudini U Velikomu Krupoli buv parovij mlin sho na toj chas bulo dosit ridkisnim yavishem a krim nogo bulo she chimalo zvichajnih vitryakiv sho zoseredzhuvalisya v osnovnomu na ninishnij Golubivshini Pracyuvali cerkovno prihodska a zgodom narodna shkola de bulo 2 uchiteli 1912 roku v cerkvi parafiyan privilejovanih verstv 54 mishan 12 kozakiv 1536 selyan 791 zagalom 2342 Svyashenik Oleksandr Kurdinovskij psalomshik Andrij Moskalenko cerkovnij starosta kozak Fedir Cirupik Zagalom mistechko bulo odnim z torgovelnih centriv Shidnoyi Kiyivshini Po hlib priyizhdzhali kupci zakupali j vezli dodomu Mistechko slavilosya grubimi suknami yaki skuplyali lyudi zokrema iz Zolotonoshi Zagalom tut buv torgovelnij oseredok de bagato kupciv vidkrivali svoyi lavki Roztashovuvavsya yarmarok na gorbi u centri sela i diyav postijno Podalshomu rozvitku torgivli ta remesel zavadili vidsutnist zaliznici ta dramatichni podiyi Ukrayinskoyi revolyuciyi Na najvishomu misci roztashovuvavsya dvir pomishika Butovicha a u centri stoyali she dva jogo budinki tut bula ekonomiya konyushnya ambari skotovi dvori ta kazarmi dlya najmitiv Shodenno u Butovicha pracyuvali dekilka soten selyan dekotri inshi brali zemelni dilyanki v orendu a she deyaki jshli pracyuvati do inshih misc na lito U seli vidbuvayutsya podiyi opisani v romani Olesya Gonchara Tavriya Vijskova karta 1917 roku XX stolittya radyanski chasi selo Velikij Krupil 1917 roku u seli spalahnulo povstannya proti pomishika Butovicha Provodiryami povstannya buli Ivan Stepanovich Gudimenko Vasil Haritonovich Gudimenko Ivan Trohimovich Usmedinskij N T Prihodko Organizatorami podilu majna Butovicha vistupili Mihajlo Gavrilovich Shashko Vasil Fedorovich Yahno Mihajlo Yakovich Kulaga ta Ivan Andrijovich Opanashenko Nastupni podiyi Ukrayinskoyi revolyuciyi prizveli do zagibeli bagatoh zhiteliv Krupolya 1921 roku pislya ostatochnogo vstanovlennya komunistichnoyi vladi bulo organizovano pershe tovaristvo spilnogo obrobitku zemli TSOZ do yakogo spochatku uvijshlo 10 simej ale kilkist chleniv postupovo zbilshuvalasya dobrovilno primusovim sposobom Nastupnogo roku bulo stvoreno miscevu organizaciyu Komunistichnoyi partiyi yaku ocholiv Ivan Trohimovich Usmedinskij a zgodom i komsomolsku organizaciyu 1925 roku v seli z yavivsya pershij traktor i pershij traktorist Ivan Timofijovich Cherednichenko za inshimi danimi Mihajlo Yakovich Kulaga 1923 roku v Velikomu Krupoli prozhivalo 1956 zhiteliv U 1923 1925 rokah Krupil vhodit do skladu Lehnivskogo rajonu Priluckogo okrugu buvshi centrom Velikokrupilskoyi silradi do skladu yakoyi okrim vlasne Velikogo Krupolya vhodiv she hutir Korbina Greblya 1925 roku Lehnivskij rajon vidijshov Kiyivskomu okrugu U 1927 roci u Velikomu Krupoli nalichuvalosya vzhe tri TSOZi Slid zaznachiti sho pochinayuchi zi vstanovlennya radyanskoyi vladi Velikij Krupil vtrativ status mistechka 1929 roku zgorila Mihajlivska cerkva peretvorena kilka rokiv do togo na klub Do sela yakraz priyihali artisti z vistavoyu i za oficijnoyu versiyeyu kolishnya cerkva zgorila vid nespravnogo opalennya Ale po selu i dosi hodyat chutki sho to buv umisnij pidpal vchinenij chlenami partorganizaciyi Togo zh roku TSOZi buli perejmenovani na kolgospi im Vorovskogo im Chapayeva ta im Stalina Kolgosp imeni Vorovskogo obslugovuvav Protyagajlivshinu kolgosp imeni Chapayeva Bakaj a kolgosp imeni Stalina Zagreblyu Pid chas Golodomoru 1932 1933 rokiv u Velikomu Krupoli zaginulo 46 lyudej Na yih chest sogodni v centri sela postavlenij pam yatnik bilij hrest prikritij rushnikom 1936 roku utvoreno Velikokrupilsku silradu u skladi Berezanskogo rajonu 1938 roku na Vsesoyuznij vistavci dosyagnen narodnogo gospodarstva u Moskvi krupilchani M L Usmedinskij ta A M Usmedinska buli nagorodzheni medalyami Za trudovuyu doblest O I Yashenko maloyu sribnoyu medallyu VDNG Velikij Krupil buv zahoplenij nimeckimi vijskami 23 veresnya 1941 roku Z frontiv Drugoyi svitovoyi vijni ne povernulosya 142 krupilchanina she blizko 200 yunakiv ta divchat buli vivezeni na primusovi roboti do Nimechchini Radyanski vijska zajnyali Krupil u veresni 1943 roku U 1946 roci usi tri kolgospi zlilisya v odin 1950 roku do skladu Velikokrupilskoyi silradi uvijshlo selo Malij Krupil 1962 roku selo bulo povnistyu elektrifikovane pochalasya postupova gazifikaciya Nastupnogo roku Velikij Krupil perehodit do skladu Yagotinskogo rajonu a 1965 roku Barishivskogo U sichni 1969 roku unaslidok nespravnogo opalennya zgorilo stare primishennya Velikokrupilskoyi shkoli Pislya cogo navchannya prohodilo u dvi zmini v pristosovanih primishennyah 1 veresnya 1973 roku bula urochisto vidkrita nova shkilna budivlya sho funkcionuye za priznachennyam i ponini Tak u 2012 13 navchalnomu roci v shkoli navchalisya 56 ditej U 2021 r ce Velikokrupilskij NVK Zagalnoosvitnya shkola I II stupeniv dityachij sadok Zgurivskoyi selishnoyi radi Brovarskogo rajonu Kiyivskoyi oblasti 74 zdobuvachi osviti i 30 osib personalu 4 travnya 1984 roku utvorilasya Velikokrupilska silska rada u skladi Barishivskogo rajonu do yakoyi uvijshli sela Velikij i Malij Krupil Z utvorennyam 1986 roku Zgurivskogo rajonu silrada perejshla do nogo U kinci 1980 h rokiv do Velikogo Krupolya bulo pereseleno kilka simej z naselenih punktiv sho uvijshli do Chornobilskoyi zoni vidchuzhennya Tak zgidno z Postanovoyu Radi ministriv URSR vid 30 12 1989 333 Pro pereselennya zhiteliv z naselenih punktiv Narodickogo rajonu Zhitomirskoyi oblasti j Poliskogo rajonu Kiyivskoyi oblasti a takozh budivnictvo dlya nih ob yektiv socialno pobutovogo i virobnichogo priznachennya 1990 roku do Velikogo Krupolya bulo pereseleno 9 simej z sela Shevchenkove Poliskogo rajonu 24 sim yi z sela Yasen togo zh rajonu i she 7 z 30 kilometrovoyi zoni navkolo ChAES XXI stolittya nezalezhna Ukrayina Zgidno Vseukrayinskogo perepisu naselennya 2001 roku u seli prozhivalo 642 osobi Sered nih svoyeyu ridnoyu movoyu vkazali Mova Kilkist osib Vidsotok ukrayinska 636 99 07 rosijska 6 0 93 2007 roku rozpochalosya budivnictvo kompleksu ferm na misci staroyi fermi 20 listopada 2008 roku v seli vstanovlenij pam yatnik zhertvam Golodomoru 2009 roku u seli zapracyuvala persha v Ukrayini biogazova stanciya na korov yachomu gnoyi sho zabezpechuye energiyeyu molokotovarnij kompleks a takozh podaye strum u selo Togo zh roku rozpochalosya budivnictvo novoyi pravoslavnoyi cerkvi u centri sela Z 2020 roku vhodit v sklad Zgurivskoyi selishnoyi gromadi Brovarskogo rajonu Cerkvi KrupolyaPersha cerkva 1878 U 1781 roci v Krupoli buv odin svyashenik sho svidchit pro te sho u toj chas v seli bula cerkva 1792 roku selo bulo poznacheno na karti Kiyivskogo namisnictva yak poselennya iz cerkvoyu Tak samo vin poznachenij i na mapi Kiyivskoyi guberniyi datovanoyi 1800 rokom hocha Krupil v toj chas i ne vhodiv do skladu Kiyivskoyi guberniyi ale ye na karti za yiyi mezhami U 1878 roci bula pobudovana nova cerkva na chest Arhistratiga Mihayila zamist rozibranoyi u tomu zh roci po vethosti staroyi cerkvi yakij na toj chas bulo ponad 100 rokiv Mozhlivo sho cerkva 1781 roku 1792 roku 1800 roku ta stara cerkva 1878 roku odna i ta sama budivlya Za silskimi perekazami cya cerkva pobudovana legendarnim zasnovnikom sela Krukom Mihajlivska cerkva 1878 1929 Dokladnishe Mihajlivska cerkva Velikij Krupil Cya cerkva bula pobudovana todishnim vlasnikom Velikogo Krupolya Butovichem u 1878 roci na misci rozibranoyi staroyi cerkvi poblizu stavka Pri cerkvi buli pobudovani ta diyali biblioteka ta narodne uchilishe V 1902 roci cerkva maye 2441 cholovik parafiyan nastoyatelem hramu buv Dmitrij Filyanskij U 1912 roci parafiyan bulo 2342 lyudini svyashenik Oleksandr Kurdinovskij psalomshik Andrij Moskalenko cerkovnij starosta kozak Fedir Cirupik Cerkva ye na karti 1917 roku i poznachena u centri mistechka yake zgidno z neyu malo 170 dvoriv Bilya cerkvi u roki Gromadyanskoyi vijni hovali zagiblih selyan u 1948 roci yih perepohovali do bratskoyi mogili Na pochatku 20 h rokiv pislya prihodu Radyanskoyi vladi cerkvu za dopomogoyu pracivnikiv Kiyivskoyi kinofabriki pereobladnali na klub Cerkva bula duzhe velika i garna miscevi starozhili kazhut sho vona bula bilsha i krasivisha nizh u Lukashah de yak vidomo cerkva yavlyaye soboyu pam yatku kulturi Tozh vona ne davala spokoyu miscevim komunistam i komsomolcyam yaki spoviduvali ateyizm U 1929 roci do Velikogo Krupolya zavitav pereyiznij Ukrayinskij selyanskij teatr Tilki no artisti pochali vstanovlyuvati dekoraciyi yak cerkva nespodivano zagorilasya Koli pracivniki teatru pochali gasiti pozhezhu yim pochali pereshkodzhati komunisti z miscevoyi partijnoyi yachijki pri comu bivshi artistiv palicyami ta dryuchkami Za pivgodini cerkva zgorila Pracivniki teatru perebralisya na nich do silradi Uranci navkolo neyi zibravsya natovp selyan yaki pogrozhuvali pobiti abo navit vbiti paliyiv Artisti taki vibralisya cilimi j neushkodzhenimi koli selyani spryamuvali svij gniv na komunistiv Vnaslidok cih podij koli postrazhdali dekilka komunistiv kilka krupilchan potrapili u zaslannya Pislya cogo buv pobudovanij novij klub a cerkvu zrozumilo nihto vidnovlyuvati ne stav Nini na yiyi misci stoyit Illinska cerkva Timchasova Illinska cerkva 90 i roki 2013 Illinska cerkva pislya rekonstrukciyi Na znimku vidno hrest bilya cerkvi priblizno na tomu misci de stoyala Mihajlivska cerkva Na tomu misci de stoyala Mihajlivska cerkva pislya vijni buv zbudovanij magazin sho skladavsya iz dvoh viddiliv produktovogo ta gospodarchogo Na pochatku 90 h rokiv cej magazin zakrivsya Odnak u seredini 90 h rokiv u primishenni gospodarchogo viddilu pochala buduvatis cerkva Spochatku vona mala nepristosovanij viglyad odnak u 2009 roci bula provedena yiyi povna perebudova vnaslidok chogo z yavilisya kupol ta babnik Deyakij chas bula yedinoyu diyalnoyu cerkvoyu u Velikomu Krupoli odnak 2013 roku sluzhbi pochali vidbuvatisya u novomu hrami Illinska cerkva osvyachena na chest Illi proroka Vona unikalna bo yavlyaye soboyu perebudovu iz nereligijnoyi budivli u cerkvu chastishe vidbuvayetsya navpaki Vona odnobanna Stoyit na berezi Krupilskogo stavka na tomu misci de stoyali starishi krupilski cerkvi Novij Illinskij hram z 2013 Dokladnishe Illinska cerkva Velikij Krupil U 2009 roci na Centralnij ploshi pochalosya budivnictvo novoyi cerkvi Vona buduvalasya yak odnobanna iz dzviniceyu Stanom na cej chas lito 2013 roku cerkva v osnovnomu zavershena ale zalishilosya she chimalo roboti Pochinayuchi z serpnya 2013 roku v cerkvi vidbuvayutsya sluzhbi Vodojmi v KrupoliStavok Zi stavkom zdavna bulo pov yazane zhittya Krupolya Tradicijno na vigoni u jogo shidnomu kinci buduvali cerkvi de i zaraz stoyit Illinska cerkva Stavok pochinayetsya iz vpadannya do nogo richechki Kanavi de kolis stavok buv najbilsh povnovodnij U comu misci v radyanski chasi bula pobudovana vodokachka Zgodom cya chastina stavka znachno obmilila i nini vona faktichno ye strumkom yakij teche u nevelikij zamulenij dolini Dali stavok povertaye na shid i staye vse shirshim Nedaleko vid Illinskoyi cerkvi stavok rizko povertaye na pivnich a cherez 180 metriv tak samo rizko na shid de priblizno desyat metriv ide pryamo a dali peretikaye u kanal yakij vede jogo vodi do Nedri Najdalsha vid centru sela chastina stavka lezhit u kutku Runec Poblizu u XIX stolitti znahodivsya panskij mayetok zaraz vid nogo zalishivsya lishe pogrib u duzhe zasmichenomu stani Lozu yaka roste poblizu stavka miscevi umilci zdavna vikoristovuvali yak sirovinu dlya pletennya koshikiv ta riznih virobiv taka tradiciya prodovzhuyetsya j doteper U najshidnishij chastini stavka zhittya viruye vzhe bagato stolit selyani polyublyayut tut kupatisya poblizu stavka stoyit simvolichnij kolodyaz zhuravel yakij ye svoyeridnim pam yatnikom a takozh simvolom stavka a bilya nogo sporudzhena Illinska cerkva Kolis tut takozh stoyali Mihajlivska ta she davnisha cerkva Kolodyaz zhuravel buv rekonstrujovanij trichi v 1930 h 1970 h ta naprikinci 1990 h rokiv rodinoyu Yahno chij dvir znahoditsya naproti Illinskoyi cerkvi Zaraz stavok potrebuye rekonstrukciyi ostannimi rokami vin znachno obmiliv She kilka rokiv tomu na stavku zbiralisya miscevi ribalki a zaraz tut uzhe ribi majzhe nema Buli zrobleni sprobi zaribniti stavok ale poki sho yih rezultati nevidomi Richka Kanva Stavok u comu misci obmiliv ta stav nazivatisya richkoyu Kanvoyu Pohodzhennya ciyeyi richki nevidome Deyaki starozhili sela kazhut sho yiyi bulo prokopano blizko sta rokiv tomu dlya potreb gospodarstva yake znahodilosya na misci teperishnoyi molochno tovarnoyi fermi i z togo chasu vona vpisalasya u landshaft sela yak spravzhnya richka Inshi starozhili kazhut sho vona tut bula spokonviku Tochno vidomo sho she blizko desyati rokiv tomu richka bula dosit povnovodna a zaraz ye prosto napivsuhoyu kanavoyu vid chogo i poshirilasya nazva Kanva Napovnyuyetsya richka lishe navesni pid chas tanennya snigu Protikaye vona spochatku u kolektorah pid vuliceyu Chapayeva a potim vihodit na poverhnyu ta teche do stavka kudi vpadaye Zaraz Kanvoyu nazivayut takozh obmililu chastinu stavka Inkoli tak nazivayut she i kanal yakij postachaye vodu zi stavka do Nedri ranishe cej kanal buv prirodnim i vpadav u boloto odnak pislya jogo osushennya znadobilosya jogo prorivati Mozhlivo same z Kanvoyu pov yazana nazva kutka Bakaj sho oznachaye v perekladi z tyurkskih mov richka v boloti Richka Nedra Nedra osnovna vodojma u seli Do seredini minulogo stolittya na Nedri poblizu Krupolya buli velichezni bolota zokrema voni ye na karti yaka datovana 1917 rokom u yakih v roki Drugoyi svitovoyi vijni zaginulo bagato soldat yak radyanskih tak i nimeckih U seredini XX stolittya bolota osushili vikopavshi meliorativni kanali Takim chinom utvorilosya bagato poliv umovno pridatnih dlya silgospvikoristannya ale voni ne oralisya do 2011 roku Osushennya bolit z inshogo boku prizvelo do perekosu prirodnogo fonu opadiv u navkolishnih selah zokrema i u Krupoli Opadi tut ostannimi rokami buvayut ukraj ridko sho pogirshilo prirodnu rodyuchist miscevih chornozemiv Na Nedri pobudovano dekilka shlyuziv Syudi a takozh na navkolishni meliorativni kanali shodnya prihodyat na ribolovlyu tuteshni ribalki Zdebilshogo ribalstvo prohodit na Nedri bo u deyakih kanalah voda vidsutnya abo yiyi riven nizkij Najblizhche do Nedri pidhodit kutok Golubivshina Krupilska toponimikaPohodzhennya nazvi sela Velikij Krupil nazva sela sho utvorilasya lishe u XIX stolitti Do cogo isnuvali bagato variantiv najmenuvan Krukpole najstarishij variant zustrichayetsya u pershij zgadci ta dali protyagom XVII stolittya Kruki protyagom XVII stolittya Krukpil poryad iz Krukpole Kurukove Pole zgodom Kru k pillya Kru k pole protyagom XVIII stolittya Naprikinci XVIII stolittya koli pochinayutsya pershi zvistki pro Malij Krupil z yavlyayetsya prikmetnik Velike Ostatochne formuvannya nazvi vidbulosya na pochatku XIX stolittya koli mistechko stalo zvatisya Velikij Krupil Odnak slid zaznachiti sho poryad isnuvalo imenuvannya mistechka prosto Krupil U bagatoh dzherelah radyanskih chasiv navodyatsya dumki shodo pohodzhennya nazvi sela vid pershogo rodonachalnika sela Krupki zvidsi nachebto i pishla nazva Krupil Nevidomo yak ce uzgodzhuyetsya z istorichnimi variantami nazv Prote v seli isnuyut perekazi pro pana Kruka yakij kolis i zasnuvav Krupil Shozhi versiyi pohodzhennya vkazuyut selyani i pro silski kutki pan Golub shodo Golubivshini tosho Mozhlivo ce lishe vsogo navsogo silski perekazi Takozh nez yasovanim zalishayetsya pohodzhennya nazvi Yarushpil na deyakih kartah XVII XVIII stolit Toponimichni chastini sela kutki V seli ye blizko 12 kutkiv Prosyagajlivshina Prostyagajlivka dovga pivdenna chastina sela po vul Vorovskogo Ochevidno otrimala nazvu vid svoyeyi protyazhnosti Bakaj pivnichno zahidna chastina sela perevazhno po vul Chapayeva Nazva u perekladi z tyurkskih mov oznachaye kanava richka u boloti div stattyu sho mozhlivo pov yazano iz blizkistyu do stavka ta Kanavi Zagoridnivka trikutnik iz vulic u pivnichno zahidnomu kinci sela za Bakayem Pohodzhennya nazvi nez yasovane Skipshina chastina sela sho znahoditsya poblizu silskogo kladovisha na pivdennomu zahodi mizh Gorodkom ta Prostyagajlivkoyu vul Gagarina Nazva oznachaye plata za zemlyu Posolok Gorodok zahidna chastina sela poblizu fermi Tut pislya Chornobilskoyi katastrofi bulo poseleno vihidciv iz Zoni vidchuzhennya sho i pokazuye nazva kutka Centr golovna plosha sela z prileglimi vulicyami Tut roztashovani usi magazini novij hram shkola silrada poshtove viddilennya zupinki gromadskogo transportu ta in Zagreblya usya pivnichno shidna polovina sela sho viddilena vid inshoyi polovini stavkom ta Kanavoyu Tut roztashovana Illinska cerkva kolis stoyali usi starishi cerkvi a takozh panski mayetnosti ta budinki Nazva pohodit vid davnih grebel na stavku sho isnuvali na pochatku XX stolittya U bilsh vuzkomu znachenni majdan pered cerkvoyu ta budinki po vul Shevchenka Novoselicya vulicya Lugova sho prolyagaye po berezi stavka Nazva malovzhivana U nij zafiksovano bilsh piznij harakter zabudovi ciyeyi chastini sela u XX stolitti Insha nazva Naberezhna Runec nini najmensha chastina sela lishe 3 podvir ya Ale sto rokiv tomu tut buli panski sad palac ekonomiyi budinki podvir ya ta in Roztashovanij u kinci Lugovoyi vulici za Novoseliceyu Chastinu stavka pered Runcem nazivayut Sazhalka Podzhennya nazvi nez yaslvane Vosheprudivka Visheprudivka vulicya Komsomolska sho vidhodit na zahid vid vulici Shevchenka pislya Klinka Inkoli nazva zastosovuyetsya i do Golubivshini Golubivshina vulicya Zoyi Kosmodem yanskoyi na pivnichnomu krayu sela Najblizhche pidhodit do Nedri zbudovana u XX stolitti na krayu bolit Cherez yiyi viddalenist vid sela Golubivshinu inodi nazivayut Hutir Takozh Golubishinoyu nazivayut prileglu chastinu vulici Shevchenka Klinok ta inkoli Vosheprudivku Klinok vigin na stiku vul Kosmodem yanskoyi ta vul Shevchenka Nazva poshirilisya na prilegli chastini oboh vulic Pohodit vid formi vigonu Zhabokryakivka she odna nazva Golubivshini z Vosheprudivkoyu ale malovzhivana Pohodit vid harakteru nichnih zvukiv na prinedryanskij chastini sela Socialna sferaVelikokrupilska ZOSh I III stupeniv Persha semirichna shkola z yavilasya u Velikomu Krupoli 1929 roku todi yiyi ocholiv Grigorij Savovich Panfilenko Navchannya ne vidbuvalosya v roki nimeckoyi okupaciyi odnak bulo shvidko vidnovlene vzhe v 1945 roci Z 1949 roku shkola vosmirichna Stara shkilna budivlya zgorila v sichni 1969 roku i pid chas budivnictva novoyi diti navchalis u dvi zmini v prilashtovanih do cogo primishennyah 1 veresnya 1973 roku shkola urochisto vidkrita u novomu suchasnomu primishenni V rizni roki yiyi ocholyuvali Grigorij Savovich Panfilenko Viktor Volodimirovich Voskobojnik Kostyantin Romanovich Yaremchuk Mikola Yevdokimovich Shkilkij Galina Ivanivna Shuplik Mihajlo Yakovich Gomulko Galina Vasilivna Kosmina Ninishnij direktor Nina Mihajlivna Afanasenko na posadi z 2012 roku Zanyattya selyanDo podij Ukrayinskoyi revolyuciyi bilsha chastina selyan najmalisya do gospodarstva pana perevazhna bilshist z nih zajmalisya zemlerobstvom Lyudej iz vlasnimi statkami bulo nebagato ale sered selyan buli j taki hto mav svoyi mlini viroblyav oliyu gorilku tosho Deyaka chastina cogo tovaru prodavalasya na postijno aktivnij yarmarci sho roztashovuvalasya na gorbi u centri mistechka Duzhe vazhlivim tovarom buv hlib masovo vidkrivalisya hlibni lavki a hlib z nih osoblivo kuplyali kupci z Lyubavi Vmili miscevi zhiteli i tkati grubi sukna yih osoblivo zakupovuvali kupci z Zolotonoshi Dlya virobnictva sukon zhiteli robili verstati Yak vzhe bulo skazano vishe bilshe sotni selyan pracyuvali shodnya v ekonomiyi u pomishika Butovicha ta plata za cyu pracyu bula mizernoyu i bagato rodin meshkalo u zlidnyah Pislya vstanovlennya okupacijnoyi radyanskoyi vladi pracya u pomishika pripinilasya ale postupovo pripinilisya i yarmarki tozh lyudi kormilisya svoyim gospodarstvom Odnak na zminu tyazhkij praci prijshla she girsha kolektivizaciya i bilshist selyan buli zmusheni viddati hudobu u kolgosp hocha i ne vsi Dehto z cih lyudej buv represovanij U radyanskij chas majzhe usi lyudi pracyuvali v kolgospi pri comu dovgij chas umovi praci buli ne lipshi nizh pri pomishikah Odnak situaciya pokrashilasya u 1950 h rokah Koli Ukrayina stala nezalezhnoyu kolgospi buli likvidovani misceva ferma pochala potrohu zanepadati i selyanam stalo nide pracyuvati Tozh u 90 i roki sposterigavsya vidpliv pracezdatnih lyudej iz sela Ti zh sho zalishilisya abo shukali zarobitok u susidnih selah abo ne pracyuvali vzagali Pokrashennya pochalo nastavati blizko 2007 roku koli pochav buduvatisya komleks Ukrayinskoyi Molochnoyi Kompaniyi na misci staroyi silskoyi fermi Pochali z yavlyatisya robochi miscya lyudi perestali pokidati selo a bagato lyudej navit priyihalo syudi na postijne misce prozhivannya Tak stanom na 2009 rik u komleksi UMK pracyuvalo 87 zhiteliv Velikogo Krupolya Krim togo za cej chas vidkrilosya she 2 prodovolchi magazini sho takozh nadalo dodatkovi robochi miscya Girshe nini sprava z individualnimi gospodarstvami U minulomu chi ne v kozhnomu podvir yi trimali po 1 2 korovi a she konej kiz svinej ptastvo kurej gusej kachok Ale teper pogoliv ya usiyeyi hudobi neupinno zmenshuyetsya tak 2007 roku u seli narahovuvalosya 160 koriv a vzhe 2009 roku yih bulo 67 Narodni promisli Kolis v seli bulo populyarne tkactvo vishivka pletinnya z lozi ta solomi selyani zdebilshogo sami sobi robili odyag rushniki mebli prikrasi riznomanitni koshiki i t d Nini zh majzhe use ce u minulomu adzhe teper vsi vishezgadani virobi mozhna z legkistyu pridbati u seli abo navkolishnih poselennyah Pam yatniki selaV centri sela pered cerkvoyu sho buduyetsya stoyit pam yatnik zhertvam Golodomoru Jogo bulo vstanovleno 20 listopada 2008 roku pam yatnik visotoyu 3 5 m vigotovlenij z betonu z marmurovoyu krihtoyu Avtori kompoziciyi Sidoruk O Yu ta Krilov B Yu Inshij pam yatnik voyinam sho zaginuli u Velikij Vitchiznyanij Vijni vin buv vstanovlenij za radyanskih chasiv Z oboh bokiv vid pam yatnika znahodyatsya memorialni doshki de vikarbuvani im ya odnoselchan sho zaginuli na frontah i buli zamucheni nimcyami Pered pam yatnikom prohodyat urochistosti do svyata 9 travnya Svoyeridnim pam yatnikom ye kolodyaz zhuravel sho stoyit poblizu Illinskoyi cerkvi Pam yatnik Foto Data vstanovlennya Roztashuvannya Poleglim u roki 2 yi Svitovoyi zhitelyam sela 1948 Centralna plosha Zhertvam Golodomoru u seli 20 listopada 2008 Centralna plosha pered cerkvoyu Kolodyaz zhuravel Naberezhna vulicya za Illinskoyu cerkvoyuOsoblivosti selaHramovimi dnyami ye Den svyatogo proroka Illi 2 serpnya ta Sobor Arhistratiga Mihayila i vsih Nebesnih Sil bezplotnih 21 listopada Takozh dosit cikavim ye te sho hram na 2 serpnya isnuvav she zadovgo do togo yak bula osvyachena teperishnya Illinska cerkva TransportDo Velikogo Krupolya mozhna distatisya takimi primiskimi avtobusami z u Kiyevi Tablicya rejsiv Vidpravlennya z Kiyeva Pributtya do sela Rejs Periodichnist Avtobus 6 30 7 52 7 53 Avtostanciya Darnicya Ursalivka Shodenno ETALON 29 7 00 8 32 8 33 Avtostanciya Darnicya Pilipche Shodenno BAZ 23 7 30 8 55 8 56 Avtostanciya Darnicya Zgurivka Shodenno ETALON 29 9 30 10 55 10 56 Avtostanciya Darnicya Zgurivka Shodenno ETALON 24 10 00 11 32 11 33 Avtostanciya Darnicya Zgurivka Shodenno BOGDAN 25 10 50 12 14 12 15 Avtostanciya Darnicya Gorbachivka Shodenno ETALON 29 11 30 12 55 12 56 Avtostanciya Darnicya Zgurivka Shodenno ETALON 29 12 50 14 01 14 02 Avtostanciya Darnicya Voznesenske Shodenno ETALON 29 13 30 15 02 15 03 Avtostanciya Darnicya Pilipche Shodenno BAZ 23 14 00 15 45 15 46 Avtostanciya Darnicya Seredivka Shodenno BOGDAN 21 14 40 15 59 16 00 Avtostanciya Darnicya Ursalivka Shodenno ETALON 29 15 30 16 55 16 56 Avtostanciya Darnicya Zgurivka Shodenno BOGDAN 29 16 30 18 02 18 03 Avtostanciya Darnicya Zgurivka Shodenno BOGDAN 25 17 00 18 25 18 26 Avtostanciya Darnicya Zgurivka Shodenno ETALON 24 17 30 18 54 18 55 Avtostanciya Darnicya Gorbachivka Shodenno ETALON 29 18 30 19 55 19 56 Avtostanciya Darnicya Zgurivka Shodenno BOGDAN 29 19 15 20 39 20 40 Avtostanciya Darnicya Voznesenske Shodenno BOGDAN 29 20 00 21 45 21 46 Avtostanciya Darnicya Seredivka Shodenno BOGDAN 21Mapi na yakih vkazano YarushpilMapi na yakih vkazano Yarushpil Zagalna karta Ukrayini 1648 roku Jogann Yansonius 1649 rik Covens amp Mortier XVII stolittya Karlo Alard 1670 rik Gijom Sanson 1674 rik Abraham Allard 1710 rik Gilerme 1711 rikGalereyaPam yatnik voyinam yaki zaginuli u chasi Nimecko radyanskoyi vijni Zhitlovij budinok u centri sela Kutok Runec de do revolyuciyi 1917 r buv panskij mayetok Na znimku vidno yedinu vcililu vid nogo sporudu pogrib Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Velikij KrupilDiv takozhVojtivska volost Krukpilska sotnya Velikokrupilska silska rada Perelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Kiyivska oblast PosilannyaVelikij Krupil na sajti Verhovnoyi radi Ukrayini nedostupne posilannya z bereznya 2019 Pogoda v seli 15 chervnya 2017 u Wayback Machine PrimitkiDiv 1625 03 20 31 grudnya 2011 u Wayback Machine pol Kropotkin V V VIII Otdelnye nahodki rimskih monet bez ukazaniya metalla Klady rimskih monet v Vostochnoj Evrope VDI 1951 4 s 241 282 327 16 kvitnya 2013 u Wayback Machine ros Selitryane virobnictvo Arhiv originalu za 14 kvitnya 2016 Procitovano 9 lipnya 2013 Zaruba V M Administrativno teritorialnij ustrij ta administraciya Vijska Zaporozkogo u 1648 1782 rr Dnipropetrovsk 2007 S 112 113 Gulevichi v Reestre vojska Zaporozhskogo 1649 g 7 kvitnya 2011 u Wayback Machine ros Pereyaslavskij polk 1648 1782 Pereyaslavskij polk Polki Ukraina kozackaya polki Ukraina Ukrayina Strany i regiony 12 travnya 2015 u Wayback Machine ros Zaruba V M Administrativno teritorialnij ustrij ta administraciya Vijska Zaporizkogo u 1648 1782 rr Dnipropetrovsk PP Lira LTD 2007 S 162 ISBN 978 966 383 095 7 PEREYaSLAVSKIJ POLK 12 travnya 2015 u Wayback Machine ros Vzhe bez drugogo k v nazvi Perepisni knigi 1666 roku 30 chervnya 2015 u Wayback Machine Prigotuvav do druku i zredaguvav V O Romanovskij Vseukrayinska akademiya nauk Arheografichna Komisiya Kiyiv 1933 s 336 337 Arhiv originalu za 18 travnya 2012 Procitovano 20 lyutogo 2019 Myakotin V A Generalnoe sledstvie o maetnostyah Pereyaslavskogo polka Harkov Tipografiya gubernskogo pravleniya 1896 s 17 ros Vojtivska volost Pereyaslavskij povit Arhiv originalu za 13 sichnya 2012 Procitovano 1 sichnya 2013 Interv yu z zhurnalu Kino Teatr nedostupne posilannya Srazhenie za Berezan 25 lyutogo 2013 u Wayback Machine ros Arhiv originalu za 10 chervnya 2015 Procitovano 1 sichnya 2013 Pro pereselennya zhiteliv z naselenih punktiv Narodickogo rajonu Zhitomirskoyi oblasti i Poliskogo rajonu Rada Ministriv URSR Postanova vid 30 12 1989 333 Arhiv originalu za 20 zhovtnya 2012 Procitovano 2 zhovtnya 2013 Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu Kiyivska oblast 1 2 3 4 Zgurivskij rajon nedostupne posilannya z grudnya 2021 Karta Kiyivskogo namisnictva 1792 roku Karta Kiyivskoyi guberniyi 1800 roku Arhiv originalu za 20 veresnya 2016 Procitovano 7 lyutogo 2012 Selo na karti 1917 roku Zaruba V M Administrativno teritorialnij ustrij ta administraciya Vijska Zaporozkogo u 1648 1782 rr Dnipropetrovsk 2007 S 185 186 Malij Krupil Kniga pam yati Zgurivskogo rajonu nedostupne posilannya z serpnya 2019 Gazeta Panorama 37 6117 vid 6 veresnya 2013 roku nedostupne posilannya z chervnya 2019 Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 7 chervnya 2013 Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 6 chervnya 2013 Rozklad ruhu