Вознесе́нське ( до 1927— Попівка, у 1927— 2016 - Жовтневе) — село Броварського району Київської області. Входить в склад Згурівської селищної громади.
село Вознесенське | |
---|---|
Країна | |
Область | Київська область |
Район | Броварський район |
Громада | Згурівська селищна громада |
Код КАТОТТГ | UA32060110070082231 |
Облікова картка | [1] |
Основні дані | |
Засноване | 1720 |
Колишня назва | Попівка, Жовтневе |
Населення | 338 |
Територія | 2314 км² |
Площа | 243,8 км² |
Густота населення | 209,590 осіб/км² |
Поштовий індекс | 07752 |
Телефонний код | +380 04570 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 50°24′53″ пн. ш. 32°02′11″ сх. д. / 50.41472° пн. ш. 32.03639° сх. д.Координати: 50°24′53″ пн. ш. 32°02′11″ сх. д. / 50.41472° пн. ш. 32.03639° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 125 м |
Водойми | річка Перевід |
Місцева влада | |
Адреса ради | 07600, Київська область, Броварський р-н, смт. Згурівка, вул.Українська, 10 |
Сільський голова | Шовкун Тетяна Олександрівна |
Карта | |
![]() Вознесенське | |
![]() Вознесенське | |
Мапа | |
|
Селом протікає річка Перевід, притока Удаю. Унаслідок її замулення на території села утворився великий став.
Історія
Входило до складу:
- Пирятинського повіту Полтавської губернії — з початку територіального поділу,
- Попівської сільради — з 1921,
- Жовтневської сільради Київській області — з 1927,
- Згурівського району — з 1935 ,
- Яготинського району — з 1963,
- Згурівського району — з 1986,
- Згурівської селищної громади Броварського району — з 2020.
Історія Попівки до XX століття
Історична назва села походить від першопоселенців — сім'ї попа. Засноване село було близько 1720 року. У кріпацькі часи Попівка була досить невеликим сільцем, однак після скасування кріпацького устрою вона почала швидко розростатися та поповнюватися жителями. До цього вона належала віце-губернатору Харківської губернії М. К. Катериничу, який мав також три тисячі десятин землі навколо у двох економіях. По реформі Катеринич продав одну економію поміщику Стариковському, а другу здав в оренду Гольфонду Борису Наумовичу. Нащадки обох володіли землею до революції 1917 року.
Село є на мапі 1812 року як Попівка.
Виписка з книги «Шляхи, що примикають до Києва, і лінії північній частині області» В. В. Морачевського, Б. Г, Карпова та І. М. Малишевої (Розділ IX):[]
![]() | Верстах у 24 на північний схід від Яготина, на тракті в Прилуки знаходиться волосне село Попівка, що має 1200 жителів, лавки, до 80 вітряних млинів, селітряний та цегляний заводи; в епоху звільнення селян село належало Кир. Осип. Катериничу, який володів тут більш ніж 6000 десятинами землі Оригінальний текст (рос.) Верстах в 24 к сев.-вост. от Яготина, по тракту в Прилуки находится волостное Село Поповка, имеющее 1.200 жит., лавки, до 80 ветр. мельниц, селитряный и кирпичный завод; в эпоху освобождения крестьян село принадлежало Кир. Осип. Катеринич, владевшему здесь более чем 6.000 дес. земли. | ![]() |
У Попівці існували трикласна земська та церковноприходська школи. В останній навчання проводив дяк. Селян обслуговувала земська дільнична лікарня. Була у селі й кам'яна церква. Через це, а також через наявність волосного правління та інтелігенції, рівень освіти жителів Попівки був вищий за такий у навколишніх поселеннях.
1905 року селяни взяли участь у виступах, якими було охоплено чимало сіл в Україні. Особливою активністю відзначилися Михайло Сутуга, Карпо Сутуга, Сава Злобін, Кузьма Редько, Павло Редько, Трифон Кабанець, Свирид Сухий. Виступ було придушено.
Коли 1918 року до Попівки увійшли німецькі війська разом із синами поміщиків Стариковського і Катеринича, селяни організували партизанський загін, який вступив з ними в бій. Організаторами виступили Петрик Іван Артемович та Климовський Олександр Данилович. У 1919 році село було зайнято військами Денікіна, що вчинили над селянами жорстокі розправи.
Село в радянські часи
У 1921 році в Попівці створено партійну організацію, керівником якої був Петрик Іван Артемович. 1924 року створено комсомольську організацію в складі 10 осіб, яку очолював Кіт Яків Макарович, а на початку 1928 року за ініціативою комуністів на території вже Жовтневого (село перейменовано 1927 року на честь Жовтневого перевороту) організовано три товариства зі спільного обробітку землі. У 1929–1930 роках за активної участі партійного омсередку та його секретаря Сутуги Сергія Корнійовича на базі цих товариств створено колгосп, головою якого обрано Загребельного Кирила Йосиповича. Допомагала парторганізації в зміцненні колгоспу комсомольська організація, секретарем якої був Тарасенко Микола Семенович, а активними членами були Капустянський Максим, Заярна Марія, Голуб Наталія, Анікієнко Федір, Заярний Іван та багато інших.
1931 року колгосп імені ЛКСМУ розукрупнено з утворенням трьох колгоспів: «Незаможник» (с. Гречана Гребля), імені Будьонного (с. Петрівське, згодом с. Вишневе), імені ЛКСМУ (с. Жовтневе). Цього ж року на території сільради завершено колективізацію.
Колгоспи з кожним роком зміцнювались і розвивались, підвищувався рівень продуктивності праці, зростала натуральна і грошова оплата колгоспників. Деякі колгоспниці були послідовниками руху п'ятисотенниць, серед них Ярославська Єлизавета Миколаївна та Горбенко Варвара Марківна. Однак під час Другої Світової війни колгоспи були зруйновані, господарство занепало, на роботи до Німеччини було вивезено 342 особи.
Під час Другої світової загинуло близько 300 жителів Вознесенського.
Після реокупації комуністами села від нацистських окупантів, розпочалася активна примусова відбудова, як засобу пограбування, колективного господарства селянами. У повоєнний період на чолі господарства стояв Годованик Мирон Мусійович, а з 1950 року об'єднаний колгосп «Росія» очолює комуніст Прокопенко Микола Максимович, який обіймав цю посаду шістнадцять років.
Після аварії на Чорнобильській АЕС у Вознесенському протягом липня-серпня 1986 року було збудовано 60 будинків садибного типу, школу-дитячий садок, відділення зв'язку, автоматичну телефонну станцію, котельню, їдальню і т. д. Восени цього ж року до села прибули переселенці із зони відчуження — колишні жителі села Іллінці Чорнобильського району.
Незалежна Україна
2006 року сільським головою обрано Семененко Галину Михайлівну, а з 9 листопада 2010 року посаду сільського голови посідає Шовкун Тетяна Олександрівна.
Нині в селі знаходиться відділок «Жовтневий» спільного українсько-великобританського товариства «Нива Переяславщини».
Село було внесено до переліку населених пунктів, які потрібно перейменувати згідно із законом «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки».
З 1 квітня 2016 року село має назву Вознесенське.
1986— 2020 рік село в складі Згурівського району.
З 2020 входить в склад Згурівської селищної громади Броварського району.
Пам'ятки
Село Вознесенське має ряд цікавих пам'яток:
- Церква Вознесіння Господнього (1808; пам'ятка архітектури).
- Руїни панського палацу (1914)
- Дві будівлі земської лікарні (початок ХХ ст.)
У селі донедавна існувала будівля колишньої земської школи, що мала елементи українського архітектурного модерну. На жаль, 2015 року споруду було розібрано.
Населення
За даними Всеукраїнського перепису 2001 року, у селі проживало 485 осіб. З них своєю рідною мовою вказали:
Мова | Кількість осіб | Відсоток |
---|---|---|
українська | 470 | 96,91 % |
російська | 13 | 2,68 % |
білоруська | 2 | 0,41 % |
Див. також
Примітки
- . Архів оригіналу за 24 квітня 2016. Процитовано 12 квітня 2016.
- . Архів оригіналу за 25 березня 2014. Процитовано 7 жовтня 2013.
- . www.etomesto.ru. Архів оригіналу за 6 жовтня 2021. Процитовано 6 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 17 листопада 2015. Процитовано 15 листопада 2015.
- . Архів оригіналу за 20 жовтня 2012. Процитовано 7 жовтня 2013.
- Розподіл населення за рідною мовою, Київська область (1,2,3,4), Згурівський район[недоступне посилання з грудня 2021]
Посилання
- облікова картка на сайті ВРУ[недоступне посилання з квітня 2019]
- погода у селі [ 15 червня 2017 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Voznesenske Voznese nske do 1927 Popivka u 1927 2016 Zhovtneve selo Brovarskogo rajonu Kiyivskoyi oblasti Vhodit v sklad Zgurivskoyi selishnoyi gromadi selo Voznesenske Cerkva u seliCerkva u seli Krayina Ukrayina Oblast Kiyivska oblast Rajon Brovarskij rajon Gromada Zgurivska selishna gromada Kod KATOTTG UA32060110070082231 Oblikova kartka 1 Osnovni dani Zasnovane 1720 Kolishnya nazva Popivka Zhovtneve Naselennya 338 Teritoriya 2314 km Plosha 243 8 km Gustota naselennya 209 590 osib km Poshtovij indeks 07752 Telefonnij kod 380 04570 Geografichni dani Geografichni koordinati 50 24 53 pn sh 32 02 11 sh d 50 41472 pn sh 32 03639 sh d 50 41472 32 03639 Koordinati 50 24 53 pn sh 32 02 11 sh d 50 41472 pn sh 32 03639 sh d 50 41472 32 03639 Serednya visota nad rivnem morya 125 m Vodojmi richka Perevid Misceva vlada Adresa radi 07600 Kiyivska oblast Brovarskij r n smt Zgurivka vul Ukrayinska 10 Silskij golova Shovkun Tetyana Oleksandrivna Karta Voznesenske Voznesenske Mapa Voznesenske u Vikishovishi Selom protikaye richka Perevid pritoka Udayu Unaslidok yiyi zamulennya na teritoriyi sela utvorivsya velikij stav IstoriyaVhodilo do skladu Piryatinskogo povitu Poltavskoyi guberniyi z pochatku teritorialnogo podilu Popivskoyi silradi z 1921 Zhovtnevskoyi silradi Kiyivskij oblasti z 1927 Zgurivskogo rajonu z 1935 Yagotinskogo rajonu z 1963 Zgurivskogo rajonu z 1986 Zgurivskoyi selishnoyi gromadi Brovarskogo rajonu z 2020 Istoriya Popivki do XX stolittya Istorichna nazva sela pohodit vid pershoposelenciv sim yi popa Zasnovane selo bulo blizko 1720 roku U kripacki chasi Popivka bula dosit nevelikim silcem odnak pislya skasuvannya kripackogo ustroyu vona pochala shvidko rozrostatisya ta popovnyuvatisya zhitelyami Do cogo vona nalezhala vice gubernatoru Harkivskoyi guberniyi M K Katerinichu yakij mav takozh tri tisyachi desyatin zemli navkolo u dvoh ekonomiyah Po reformi Katerinich prodav odnu ekonomiyu pomishiku Starikovskomu a drugu zdav v orendu Golfondu Borisu Naumovichu Nashadki oboh volodili zemleyu do revolyuciyi 1917 roku Selo ye na mapi 1812 roku yak Popivka Vipiska z knigi Shlyahi sho primikayut do Kiyeva i liniyi pivnichnij chastini oblasti V V Morachevskogo B G Karpova ta I M Malishevoyi Rozdil IX dzherelo Verstah u 24 na pivnichnij shid vid Yagotina na trakti v Priluki znahoditsya volosne selo Popivka sho maye 1200 zhiteliv lavki do 80 vitryanih mliniv selitryanij ta ceglyanij zavodi v epohu zvilnennya selyan selo nalezhalo Kir Osip Katerinichu yakij volodiv tut bilsh nizh 6000 desyatinami zemliOriginalnij tekst ros Verstah v 24 k sev vost ot Yagotina po traktu v Priluki nahoditsya volostnoe Selo Popovka imeyushee 1 200 zhit lavki do 80 vetr melnic selitryanyj i kirpichnyj zavod v epohu osvobozhdeniya krestyan selo prinadlezhalo Kir Osip Katerinich vladevshemu zdes bolee chem 6 000 des zemli U Popivci isnuvali triklasna zemska ta cerkovnoprihodska shkoli V ostannij navchannya provodiv dyak Selyan obslugovuvala zemska dilnichna likarnya Bula u seli j kam yana cerkva Cherez ce a takozh cherez nayavnist volosnogo pravlinnya ta inteligenciyi riven osviti zhiteliv Popivki buv vishij za takij u navkolishnih poselennyah 1905 roku selyani vzyali uchast u vistupah yakimi bulo ohopleno chimalo sil v Ukrayini Osoblivoyu aktivnistyu vidznachilisya Mihajlo Sutuga Karpo Sutuga Sava Zlobin Kuzma Redko Pavlo Redko Trifon Kabanec Svirid Suhij Vistup bulo pridusheno Koli 1918 roku do Popivki uvijshli nimecki vijska razom iz sinami pomishikiv Starikovskogo i Katerinicha selyani organizuvali partizanskij zagin yakij vstupiv z nimi v bij Organizatorami vistupili Petrik Ivan Artemovich ta Klimovskij Oleksandr Danilovich U 1919 roci selo bulo zajnyato vijskami Denikina sho vchinili nad selyanami zhorstoki rozpravi Selo v radyanski chasi U 1921 roci v Popivci stvoreno partijnu organizaciyu kerivnikom yakoyi buv Petrik Ivan Artemovich 1924 roku stvoreno komsomolsku organizaciyu v skladi 10 osib yaku ocholyuvav Kit Yakiv Makarovich a na pochatku 1928 roku za iniciativoyu komunistiv na teritoriyi vzhe Zhovtnevogo selo perejmenovano 1927 roku na chest Zhovtnevogo perevorotu organizovano tri tovaristva zi spilnogo obrobitku zemli U 1929 1930 rokah za aktivnoyi uchasti partijnogo omseredku ta jogo sekretarya Sutugi Sergiya Kornijovicha na bazi cih tovaristv stvoreno kolgosp golovoyu yakogo obrano Zagrebelnogo Kirila Josipovicha Dopomagala partorganizaciyi v zmicnenni kolgospu komsomolska organizaciya sekretarem yakoyi buv Tarasenko Mikola Semenovich a aktivnimi chlenami buli Kapustyanskij Maksim Zayarna Mariya Golub Nataliya Anikiyenko Fedir Zayarnij Ivan ta bagato inshih 1931 roku kolgosp imeni LKSMU rozukrupneno z utvorennyam troh kolgospiv Nezamozhnik s Grechana Greblya imeni Budonnogo s Petrivske zgodom s Vishneve imeni LKSMU s Zhovtneve Cogo zh roku na teritoriyi silradi zaversheno kolektivizaciyu Kolgospi z kozhnim rokom zmicnyuvalis i rozvivalis pidvishuvavsya riven produktivnosti praci zrostala naturalna i groshova oplata kolgospnikiv Deyaki kolgospnici buli poslidovnikami ruhu p yatisotennic sered nih Yaroslavska Yelizaveta Mikolayivna ta Gorbenko Varvara Markivna Odnak pid chas Drugoyi Svitovoyi vijni kolgospi buli zrujnovani gospodarstvo zanepalo na roboti do Nimechchini bulo vivezeno 342 osobi Pid chas Drugoyi svitovoyi zaginulo blizko 300 zhiteliv Voznesenskogo Pislya reokupaciyi komunistami sela vid nacistskih okupantiv rozpochalasya aktivna primusova vidbudova yak zasobu pograbuvannya kolektivnogo gospodarstva selyanami U povoyennij period na choli gospodarstva stoyav Godovanik Miron Musijovich a z 1950 roku ob yednanij kolgosp Rosiya ocholyuye komunist Prokopenko Mikola Maksimovich yakij obijmav cyu posadu shistnadcyat rokiv Pislya avariyi na Chornobilskij AES u Voznesenskomu protyagom lipnya serpnya 1986 roku bulo zbudovano 60 budinkiv sadibnogo tipu shkolu dityachij sadok viddilennya zv yazku avtomatichnu telefonnu stanciyu kotelnyu yidalnyu i t d Voseni cogo zh roku do sela pribuli pereselenci iz zoni vidchuzhennya kolishni zhiteli sela Illinci Chornobilskogo rajonu Nezalezhna Ukrayina 2006 roku silskim golovoyu obrano Semenenko Galinu Mihajlivnu a z 9 listopada 2010 roku posadu silskogo golovi posidaye Shovkun Tetyana Oleksandrivna Nini v seli znahoditsya viddilok Zhovtnevij spilnogo ukrayinsko velikobritanskogo tovaristva Niva Pereyaslavshini Selo bulo vneseno do pereliku naselenih punktiv yaki potribno perejmenuvati zgidno iz zakonom Pro zasudzhennya komunistichnogo ta nacional socialistichnogo nacistskogo totalitarnih rezhimiv v Ukrayini ta zaboronu propagandi yihnoyi simvoliki Z 1 kvitnya 2016 roku selo maye nazvu Voznesenske 1986 2020 rik selo v skladi Zgurivskogo rajonu Z 2020 vhodit v sklad Zgurivskoyi selishnoyi gromadi Brovarskogo rajonu Pam yatkiSelo Voznesenske maye ryad cikavih pam yatok Cerkva Voznesinnya Gospodnogo 1808 pam yatka arhitekturi Ruyini panskogo palacu 1914 Dvi budivli zemskoyi likarni pochatok HH st U seli donedavna isnuvala budivlya kolishnoyi zemskoyi shkoli sho mala elementi ukrayinskogo arhitekturnogo modernu Na zhal 2015 roku sporudu bulo rozibrano NaselennyaZa danimi Vseukrayinskogo perepisu 2001 roku u seli prozhivalo 485 osib Z nih svoyeyu ridnoyu movoyu vkazali Mova Kilkist osib Vidsotok ukrayinska 470 96 91 rosijska 13 2 68 biloruska 2 0 41 Div takozhPerelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Kiyivska oblast Primitki Arhiv originalu za 24 kvitnya 2016 Procitovano 12 kvitnya 2016 Arhiv originalu za 25 bereznya 2014 Procitovano 7 zhovtnya 2013 www etomesto ru Arhiv originalu za 6 zhovtnya 2021 Procitovano 6 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 17 listopada 2015 Procitovano 15 listopada 2015 Arhiv originalu za 20 zhovtnya 2012 Procitovano 7 zhovtnya 2013 Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu Kiyivska oblast 1 2 3 4 Zgurivskij rajon nedostupne posilannya z grudnya 2021 Posilannyaoblikova kartka na sajti VRU nedostupne posilannya z kvitnya 2019 pogoda u seli 15 chervnya 2017 u Wayback Machine