Цю статтю потрібно повністю переписати відповідно до Вікіпедії. (січень 2020) |
Родіон Григорович Дмитрашко-Райча (? — 1705) — козацький політичний діяч кінця 17 ст., засновник козацько-старшинського роду Дмитрашки-Райчі.
Родіон Григорович Дмитрашко-Райча | ||
![]() | ||
| ||
---|---|---|
1667 — 1677 | ||
Попередник: | Данило Ярмоленко | |
Спадкоємець: | Костянтин Стриєвський | |
Народження: | невідомо ? | |
Смерть: | 1705 | |
Національність: | серб | |
Країна: | Московське царство | |
Релігія: | православний | |
Військова служба | ||
Роки служби: | 1665-1688 | |
Приналежність: | Військо Запорозьке | |
Рід військ: | козацтво | |
Звання: | полковник |
Історія
За походженням — серб. В Україні з 1665 р., як полковник «волоських хоругов». У 1665 р. вийшов з Валахії на Брацлавщину з загоном 500 чоловік.
Полковник переяславський (1667–1677). Ворогував з гетьманом Дем'яном Многогрішним і Многогрішний навіть поранив його шаблею в запалі суперечки. 1672 р. був одним з організаторів змови проти цього гетьмана. Був причетний до справи Рославця та інших інтриг та змов проти гетьмана Івана Самойловича, за що був позбавлений полковництва (1674) й навіть засуджений на смерть (1683), але врятувався. Знову одержав уряд полковника після Коломацького перевороту проти гетьмана Івана Самойловича, в якому був одним з головних змовників, отримав значні майнові й грошові винагороди. Після 1688 р. сходить з історичної арени, займається меценатством, час-від-часу посилає на гетьмана Івана Мазепу доноси.
1673 нобілітований польським сеймом і королем у шляхетство, зарахований до герба "Сас".
Згадки у історичних документах
З Переяслава 16 липня 1667 р. сповіщав стольник і воєвода Олексій Чириков, що «Думитрашка боярину и воеводе Петру Васильевичу Шереметеву не будет бить челом ни о чем, потому де, что боярин и гетман Іван Мартинович Брюховецкой к боярину і воеводе к Петру Васильевичу Шереметеву ни о каких делах писать и бить челом ни о чем не велел». 26 березня 1667 р. золотоніський сотник Семен Побиванець в Переяславі склав присягу перед Дмитрашкою, а 29 березня іркліївський отаман Тимофій Іванов в Іркліїві хрест цілував. Вони пообіцяли привезти хрестоприводні книги золотоноські та іркліївські. В лютому 1670 р. наказний гетьман Думитрашка (Переяславський, Чернігівський, Київський полки) повів наступ на дорошенківські сотні Переяславського і лівобережні сотні Черкаського полку. За гетьмана Ігнатовича займав значне положення серед полковників Лівобережжя, так, на старшинській раді в січні 1671 р. він записаний другим після ніжинського полковника Пилипа Уманця, а вже в травні цього року першим. В січні 1671 р. очолив делегацію Переяславського полку на старшинській раді в Батурині, де наказним гетьманом був обраний Василь Ігнатович. За наданнями гетьманів Самойловича (1673), Мазепи (1687), і царськими грамотами в 1674 і 1688 рр., володів м. Березань, селами Семенівка, Лехновці, Недра, Паришків, Лукаші, Войтово, Яреськи, Березанка і Лук'янівка. До Дмитрашки Березанщина належала на гетьманську булаву, а після царських грамот стала спадковою маєтністю, яка від Райчі перейшла до його племінника Олексія Марковича та дружини останнього Настасії Забіли. Осадив с. Круполе. Брав участь у змовах проти Самойловича (1676, 1682). За твердженнями протопопа Адамовича казав, що застрелить гетьмана з пістолета, а іншим разом казав, що піде на Запоріжжя і там стане бунтувати. Крім того вказував, що треба вбити разом з гетьманом генерального суддю Івана Домонтовича і генерального бунчужного Леонтія Полуботка. Купив два млини на бориспільській греблі: один у Бабича, другий — Мокієвського. В 1680 р. віддав на Золотоніський Красногорський монастир с. Слободка Слюжчина в Золотоніській сотні після шляхтичів Слюзків. 9 грудня 1687 р. направив листа гетьману про підготовку кримських татар до вторгнення в Україну. В лютому 1688 р. Мазепа сповіщав князя Василя Голіцина, що отримав від коронного гетьмана Станіслава Яблоновського звістку про те, що Леонтій Полуботок «з ханом вступал советы». Про це гетьмана сповіщали через Якова Глуховця та Іскрицького. Мазепа, доносячи в Москву все ж застерігав «абы Полуботок таковых, страшных и на главу свою огненосных речей важился». Переяславський воєвода Василь Мяснов в Переяславі «о измене чинили извет». Московський уряд вимагав від Мазепи, щоб той «без указу … и без розыску ничего над ним не чинил». Колишній переяславський полковник Леонтій Полуботок був викликаний з Чернігова в Батурин, де відбулись очні ставки з переяславцями і засідання генерального суду. Його вина не була доведена і сам він відпущений до дому в Чернігів, а його обвинувачувачі в Переяслав. Мазепа наказав «любо для ведомостей о неприятелском приходе проносячихся велелем быть полковнику переяславскому в дому через дне праздничные Рождества Господня задержатися, а в Батурин на обыклый заезд не приездити». Згідно з указом монарха Мазепа 10 січня 1690 р. вислав до Переяслава генерального осавула Андрія Гамалію, київського полковника Григорія Коровку-Вольського, значного військового товариша Захара Шийкевича. Комісія розглядала заяву козака Івана Смольського. Полуботка ж Мазепа до повернення комісії затримав у Батурині. До розслідування приєднався переяславський воєвода Семен Толачанов. 6 травня 1688 р. Мазепа «чрез Дмитрашка Райчу послал … инструкцию, в которой о делах наших войсковых написаны желания потребныи». «Еще з весны по отезде Дмитрашка к Москве, об нем, чтоб им был полковником все оныи суплековали ко мне». 5 листопада 1688 р. Мазепа писав царям Івану та Петру і цариці Софії про необхідність указу «о его Дмитрашковых разных поступках и о починенных через него многих людям обидах учинен был перед судом войсковым розыск». А до суду Дмитрашко повинен був знаходитись під караулом. Крім того, слід виконати монарші укази про неможливість Райчею посідати уряд переяславського полковника, так і полковника будь-якого іншого полку. В травні 1688 р. «переяславского полку людям, от Дмитрашки зобыженым, велел до Батурина з супликами и скаргами приездити». Мазепа направив до Переяслава генерального суддю Михайла Вуяхевича з товаришами «и там всех скарг тамошных полчан о обидах, Дмитрашком поделаных, выслухати, и о всех его Дмитрашковых поступках ученити розыск». З метою кращого слідства і суду з Батурина до дому був відпущений Думитрашка. 18 грудня 1688 р. до Переяслава прибули генеральний суддя Михайло Вуяхевич, Іван Ломиковський і писар судовий Андрій Васильович, з місцевих старшин були запрошені полковник Яким Головченко, обозний Іван Гулак і городовий отаман Максим Хоменко. Вони розглянули скаргу колишнього полковника Леонтія Полуботка на Думитрашку. Значний військовий товариш (1689), супроводжував Мазепу до Москви. Поблизу Золотоноші облаштував Красногорський монастир. В Бакумівці побудував церкву. Він заснував Троїцьку церкву в Баришівці, якій по заповіту надав млин, при чому третина доходів направлялась на священиків цієї церкви. Купив гай за р. Недра у березанського мешканця Крамаренка. Купив ліс у Безбородька. Продав млин на Переяславській греблі в три кола Київському Михайлівському Золотоверхому монастирю.
Родина
Родіон Дмитрашко-Райча, був одружений тричі, але дітей він не мав і помер бездітним.
Дружини
- 1-ша дружина: (ім’я невідоме) (? — ран. 1665).
- 2-га дружина (з 1667 року): Тетяна Іванівна Аврамович (? — 1630—1671 — ?), донька чернігівського полковника, вдова ніжинського полковника Василя Золотаренка, страченого в 1663 році. Її рідний брат (чернець), в 1668 році, повернувшись із Єрусалиму, жив біля гетьмана Дорошенка і через сестру вів переписку з Думитрашкою про спільні дії з Дорошенком.
- 3-тя дружина: Настасія Максимівна N (? — 1680—1715 — ?) — це її другий шлюб, в першому шлюбі за Андрієм Солониною. Від першого чоловіка мала млин у с. Вовчку на р. Махні половина якого їм була дарована Сільвестром Брилевичем, а другу половину викупили самі. За власні кошти купила Войтівську греблю і Войтівський ліс. Млин на р. Махні передала Козелецькому Георгіївському монастирю.
Джерела
- В. В. Панашенко. Дмитрашки-Райчі (Думитрашки) // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — С. 403. — .
![]() | Це незавершена стаття про особу, що має стосунок до України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
- ДМИТРАШКИ-РАЙЧІ (ДУМИТРАШКИ). resource.history.org.ua. Процитовано 9 січня 2023.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cyu stattyu potribno povnistyu perepisati vidpovidno do standartiv yakosti Vikipediyi Vi mozhete dopomogti pererobivshi yiyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin sichen 2020 Rodion Grigorovich Dmitrashko Rajcha 1705 kozackij politichnij diyach kincya 17 st zasnovnik kozacko starshinskogo rodu Dmitrashki Rajchi Rodion Grigorovich Dmitrashko RajchaRodion Grigorovich Dmitrashko Rajcha Pereyaslavskij polkovnik 1667 1677 Poperednik Danilo Yarmolenko Spadkoyemec Kostyantin Striyevskij Narodzhennya nevidomo Smert 1705 1705 Nacionalnist serbKrayina Moskovske carstvoReligiya pravoslavnij Vijskova sluzhba Roki sluzhbi 1665 1688 Prinalezhnist Vijsko Zaporozke Rid vijsk kozactvo Zvannya polkovnikIstoriyaZa pohodzhennyam serb V Ukrayini z 1665 r yak polkovnik voloskih horugov U 1665 r vijshov z Valahiyi na Braclavshinu z zagonom 500 cholovik Polkovnik pereyaslavskij 1667 1677 Voroguvav z getmanom Dem yanom Mnogogrishnim i Mnogogrishnij navit poraniv jogo shableyu v zapali superechki 1672 r buv odnim z organizatoriv zmovi proti cogo getmana Buv prichetnij do spravi Roslavcya ta inshih intrig ta zmov proti getmana Ivana Samojlovicha za sho buv pozbavlenij polkovnictva 1674 j navit zasudzhenij na smert 1683 ale vryatuvavsya Znovu oderzhav uryad polkovnika pislya Kolomackogo perevorotu proti getmana Ivana Samojlovicha v yakomu buv odnim z golovnih zmovnikiv otrimav znachni majnovi j groshovi vinagorodi Pislya 1688 r shodit z istorichnoyi areni zajmayetsya mecenatstvom chas vid chasu posilaye na getmana Ivana Mazepu donosi 1673 nobilitovanij polskim sejmom i korolem u shlyahetstvo zarahovanij do gerba Sas Zgadki u istorichnih dokumentahZ Pereyaslava 16 lipnya 1667 r spovishav stolnik i voyevoda Oleksij Chirikov sho Dumitrashka boyarinu i voevode Petru Vasilevichu Sheremetevu ne budet bit chelom ni o chem potomu de chto boyarin i getman Ivan Martinovich Bryuhoveckoj k boyarinu i voevode k Petru Vasilevichu Sheremetevu ni o kakih delah pisat i bit chelom ni o chem ne velel 26 bereznya 1667 r zolotoniskij sotnik Semen Pobivanec v Pereyaslavi sklav prisyagu pered Dmitrashkoyu a 29 bereznya irkliyivskij otaman Timofij Ivanov v Irkliyivi hrest ciluvav Voni poobicyali privezti hrestoprivodni knigi zolotonoski ta irkliyivski V lyutomu 1670 r nakaznij getman Dumitrashka Pereyaslavskij Chernigivskij Kiyivskij polki poviv nastup na doroshenkivski sotni Pereyaslavskogo i livoberezhni sotni Cherkaskogo polku Za getmana Ignatovicha zajmav znachne polozhennya sered polkovnikiv Livoberezhzhya tak na starshinskij radi v sichni 1671 r vin zapisanij drugim pislya nizhinskogo polkovnika Pilipa Umancya a vzhe v travni cogo roku pershim V sichni 1671 r ocholiv delegaciyu Pereyaslavskogo polku na starshinskij radi v Baturini de nakaznim getmanom buv obranij Vasil Ignatovich Za nadannyami getmaniv Samojlovicha 1673 Mazepi 1687 i carskimi gramotami v 1674 i 1688 rr volodiv m Berezan selami Semenivka Lehnovci Nedra Parishkiv Lukashi Vojtovo Yareski Berezanka i Luk yanivka Do Dmitrashki Berezanshina nalezhala na getmansku bulavu a pislya carskih gramot stala spadkovoyu mayetnistyu yaka vid Rajchi perejshla do jogo pleminnika Oleksiya Markovicha ta druzhini ostannogo Nastasiyi Zabili Osadiv s Krupole Brav uchast u zmovah proti Samojlovicha 1676 1682 Za tverdzhennyami protopopa Adamovicha kazav sho zastrelit getmana z pistoleta a inshim razom kazav sho pide na Zaporizhzhya i tam stane buntuvati Krim togo vkazuvav sho treba vbiti razom z getmanom generalnogo suddyu Ivana Domontovicha i generalnogo bunchuzhnogo Leontiya Polubotka Kupiv dva mlini na borispilskij grebli odin u Babicha drugij Mokiyevskogo V 1680 r viddav na Zolotoniskij Krasnogorskij monastir s Slobodka Slyuzhchina v Zolotoniskij sotni pislya shlyahtichiv Slyuzkiv 9 grudnya 1687 r napraviv lista getmanu pro pidgotovku krimskih tatar do vtorgnennya v Ukrayinu V lyutomu 1688 r Mazepa spovishav knyazya Vasilya Golicina sho otrimav vid koronnogo getmana Stanislava Yablonovskogo zvistku pro te sho Leontij Polubotok z hanom vstupal sovety Pro ce getmana spovishali cherez Yakova Gluhovcya ta Iskrickogo Mazepa donosyachi v Moskvu vse zh zasterigav aby Polubotok takovyh strashnyh i na glavu svoyu ognenosnyh rechej vazhilsya Pereyaslavskij voyevoda Vasil Myasnov v Pereyaslavi o izmene chinili izvet Moskovskij uryad vimagav vid Mazepi shob toj bez ukazu i bez rozysku nichego nad nim ne chinil Kolishnij pereyaslavskij polkovnik Leontij Polubotok buv viklikanij z Chernigova v Baturin de vidbulis ochni stavki z pereyaslavcyami i zasidannya generalnogo sudu Jogo vina ne bula dovedena i sam vin vidpushenij do domu v Chernigiv a jogo obvinuvachuvachi v Pereyaslav Mazepa nakazav lyubo dlya vedomostej o nepriyatelskom prihode pronosyachihsya velelem byt polkovniku pereyaslavskomu v domu cherez dne prazdnichnye Rozhdestva Gospodnya zaderzhatisya a v Baturin na obyklyj zaezd ne priezditi Zgidno z ukazom monarha Mazepa 10 sichnya 1690 r vislav do Pereyaslava generalnogo osavula Andriya Gamaliyu kiyivskogo polkovnika Grigoriya Korovku Volskogo znachnogo vijskovogo tovarisha Zahara Shijkevicha Komisiya rozglyadala zayavu kozaka Ivana Smolskogo Polubotka zh Mazepa do povernennya komisiyi zatrimav u Baturini Do rozsliduvannya priyednavsya pereyaslavskij voyevoda Semen Tolachanov 6 travnya 1688 r Mazepa chrez Dmitrashka Rajchu poslal instrukciyu v kotoroj o delah nashih vojskovyh napisany zhelaniya potrebnyi Eshe z vesny po otezde Dmitrashka k Moskve ob nem chtob im byl polkovnikom vse onyi suplekovali ko mne 5 listopada 1688 r Mazepa pisav caryam Ivanu ta Petru i carici Sofiyi pro neobhidnist ukazu o ego Dmitrashkovyh raznyh postupkah i o pochinennyh cherez nego mnogih lyudyam obidah uchinen byl pered sudom vojskovym rozysk A do sudu Dmitrashko povinen buv znahoditis pid karaulom Krim togo slid vikonati monarshi ukazi pro nemozhlivist Rajcheyu posidati uryad pereyaslavskogo polkovnika tak i polkovnika bud yakogo inshogo polku V travni 1688 r pereyaslavskogo polku lyudyam ot Dmitrashki zobyzhenym velel do Baturina z suplikami i skargami priezditi Mazepa napraviv do Pereyaslava generalnogo suddyu Mihajla Vuyahevicha z tovarishami i tam vseh skarg tamoshnyh polchan o obidah Dmitrashkom podelanyh vysluhati i o vseh ego Dmitrashkovyh postupkah ucheniti rozysk Z metoyu krashogo slidstva i sudu z Baturina do domu buv vidpushenij Dumitrashka 18 grudnya 1688 r do Pereyaslava pribuli generalnij suddya Mihajlo Vuyahevich Ivan Lomikovskij i pisar sudovij Andrij Vasilovich z miscevih starshin buli zaprosheni polkovnik Yakim Golovchenko oboznij Ivan Gulak i gorodovij otaman Maksim Homenko Voni rozglyanuli skargu kolishnogo polkovnika Leontiya Polubotka na Dumitrashku Znachnij vijskovij tovarish 1689 suprovodzhuvav Mazepu do Moskvi Poblizu Zolotonoshi oblashtuvav Krasnogorskij monastir V Bakumivci pobuduvav cerkvu Vin zasnuvav Troyicku cerkvu v Barishivci yakij po zapovitu nadav mlin pri chomu tretina dohodiv napravlyalas na svyashenikiv ciyeyi cerkvi Kupiv gaj za r Nedra u berezanskogo meshkancya Kramarenka Kupiv lis u Bezborodka Prodav mlin na Pereyaslavskij grebli v tri kola Kiyivskomu Mihajlivskomu Zolotoverhomu monastiryu RodinaRodion Dmitrashko Rajcha buv odruzhenij trichi ale ditej vin ne mav i pomer bezditnim Druzhini 1 sha druzhina im ya nevidome ran 1665 2 ga druzhina z 1667 roku Tetyana Ivanivna Avramovich 1630 1671 donka chernigivskogo polkovnika vdova nizhinskogo polkovnika Vasilya Zolotarenka strachenogo v 1663 roci Yiyi ridnij brat chernec v 1668 roci povernuvshis iz Yerusalimu zhiv bilya getmana Doroshenka i cherez sestru viv perepisku z Dumitrashkoyu pro spilni diyi z Doroshenkom 3 tya druzhina Nastasiya Maksimivna N 1680 1715 ce yiyi drugij shlyub v pershomu shlyubi za Andriyem Soloninoyu Vid pershogo cholovika mala mlin u s Vovchku na r Mahni polovina yakogo yim bula darovana Silvestrom Brilevichem a drugu polovinu vikupili sami Za vlasni koshti kupila Vojtivsku greblyu i Vojtivskij lis Mlin na r Mahni peredala Kozeleckomu Georgiyivskomu monastiryu DzherelaV V Panashenko Dmitrashki Rajchi Dumitrashki Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2004 T 2 G D S 403 ISBN 966 00 0405 2 Ce nezavershena stattya pro osobu sho maye stosunok do Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi DMITRAShKI RAJChI DUMITRAShKI resource history org ua Procitovano 9 sichnya 2023