Унгернія Сєверцова Ungernia sewerzowii | ||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||||||
Біологічна класифікація | ||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||
Ungernia sewerzowii (Regel) , | ||||||||||||||||||||||
Синоніми | ||||||||||||||||||||||
Lycoris severzowii Regel | ||||||||||||||||||||||
Посилання | ||||||||||||||||||||||
|
Унгернія Сєверцова (Ungernia sewerzowii (Regel) ) — вид рослин з роду (Ungernia) родини амарилісових (Amaryllidaceae).
Історія
Вперше вид описаний Е. Л. Регелєм в 1868 році за зразками, зібраними М. О. Сєвєрцовим з Чирчика, але був віднесений ним до роду Lycoris. Самостійний рід описаний у 1875 році російським систематиком О. А. Бунге за зборами з Мешеде (Іран) іншого виду — ( Bunge). Назва роду дана на честь австрійського ботаніка . Як вид роду унгернія описаний у 1915 році російським ботаніком — .
Ботанічний опис
Цибулини подовжені, великі, до 5-7 см завтовшки, з плівчастими вугільно-чорними лусками. Кілька цибулин виростають з єдиного короткого вертикального кореневища. Листки (4-6) дворядні, сизі, лінійні, до 20-25 см завдовжки і 1,5-2 см завширшки. Стебло безлисте, голе, товсте. Суцвіття зонтикоподібне, з 3-17 лійчастих, майже правильних квіток 2-6 см заввишки, з короткою, слабо зігнутою трубкою, зазвичай цегляно-червоних, рідше — коричневих або жовтуватих. Плід — тригніздна коробочка, насінини великі, плоскі, з плівчатою чорною оболонкою, зібрані у плоді до 35-40 штук. Розмноження насіннєве і вегетативне. В результаті останнього нерідко утворюються великі клони — «гнізда», що налічують до 20-40 пагонів.
Ареал
Унгернія Сєверцова — ендемічна рослина Середньої Азії. Росте в Південному Казахстані — хребет Каратау и Західний Тянь-Шань (Південно-Казахстанська і західна частина Жамбильської області) і в Ташкентській області Узбекистану.
Екологія
Невеликими групами зустрічається серед каменів, на вододілах, на кам'янистих і щебнистих осипах і схилах, у великотравних напівсаванах і чагарникових заростях в нижньому і середньому поясах гір (до 2300 м над рівнем моря). Зарості рослини можна знайти на старих пасовищах.
Період вегетації — квітень-травень. Після періоду спокою з'являються безлисті стебла, цвітіння — з кінця червня до середини серпня, плодоношення — в серпні-вересні.
Хімічний склад
Містить пектинові і смолисті речовини, ефірні олії, цукор, слиз, органічні кислоти. У листі виявлено до 0,45 % алкалоїду — , до 0,05 % галантаміну, також містяться алкалоїди , , , , , , , .
Використання
В узбецькій народній медицині цілителі використовували її печені цибулини як ранозагоювальний засіб, очищали за допомогою цієї маси гнійні фурункули. Листя і цибулини містять алкалоїди, препарати з яких рекомендовані для лікування бронхітів, гіпертонії, аритмії серця. Цибулини раніше використовувалися для отримання клеючої речовини під назвою «ширач». Як декоративна рослина цінна не лише оригінальним виглядом, але і пізньолітнім цвітінням.
Охоронні заходи
Занесена до Червоної книги Казахстану (2006). Охороняється в заповіднику Аксу-Джабагли.
Культивування
Інтродукція виду виявилася малоуспішною. Унгернія Сєверцова вирощувалася в Москві (цвіте, але не плодоносить, з часом випадає) і в Києві (вегетує, але не цвіте). В Алмати стійка, цвіте нерегулярно, в окремі роки рясно плодоносить. Розвиток сіянців дуже повільний, 9-річні особини ще не цвіли.
Близькі види
Окрім цього виду до роду унгернія входять ще близько 9 рослин. Найбільшою популярністю з них користується унгернія Віктора (Ungernia victoris), з якої отримують галантамін.
Література
- Введенский А. И. Amaryllidaceae — Амариллисовые. — В кн.: Флора Узбекистана. Т. 1. Ташкент, Изд-во Узбек, фил. АН СССР, 1941.
- А. Ф. Гаммерман и И. И. Гром, «Дикорастущие лекарственные растения СССР», «Медицина», Москва, 1976 г.- 39 с.
Примітки
- Марчишин С. М. курс/23. Аналіз ЛРС, що містить хінолізидинові та ізохінолінові алкалоїди.htm Аналіз лікарської рослинної сировини, що містить хінолізидинові та ізохінолінові алкалоїди. Тернопільський державний медичний університет імені І. Я. Горбачевського. Процитовано 17.11.2017.[недоступне посилання з липня 2019]
- Ungernia sewerzowii (Regel) B. Fedtsch. Плантариум. Процитовано 17.11.2017. (рос.)
Джерела
- Тюльпаны и другие луковичные растения Казахстана. Ungernia sewerzowii - Унгерния Северцова. Энциклопедия декоративных садовых растений. Процитовано 17.11.2017. (рос.)
- Унгерния Северцова (Ungernia sewerzowii). lektrava.ru. Процитовано 17.11.2017. (рос.)
- Ungernia sewerzowii B. Fedtsch. Tropicos. Міссурійський ботанічний сад. Процитовано 17.11.2017. (англ.)
Посилання
- . Агбина. Архів оригіналу за 17.11.2017. Процитовано 17.11.2017. (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ungerniya Syevercova Ungernia sewerzowii Biologichna klasifikaciya Domen Eukarioti Eukaryota Carstvo Roslini Plantae Viddil Vishi roslini Streptophyta Nadklas Pokritonasinni Magnoliophyta Klas Odnodolni Liliopsida Poryadok Holodkocviti Asparagales Rodina Amarilisovi Amaryllidaceae Pidrodina Amaryllidoideae Triba Rid Ungernia Vid Ungerniya Syevercova Binomialna nazva Ungernia sewerzowii Regel Sinonimi Lycoris severzowii Regel Posilannya Vikishovishe Ungernia sewerzowii Vikividi Ungernia sewerzowii EOL 1083282 IPNI 66978 1 The Plant List kew 290701 Ungerniya Syevercova Ungernia sewerzowii Regel vid roslin z rodu Ungernia rodini amarilisovih Amaryllidaceae IstoriyaVpershe vid opisanij E L Regelyem v 1868 roci za zrazkami zibranimi M O Syevyercovim z Chirchika ale buv vidnesenij nim do rodu Lycoris Samostijnij rid opisanij u 1875 roci rosijskim sistematikom O A Bunge za zborami z Meshede Iran inshogo vidu Bunge Nazva rodu dana na chest avstrijskogo botanika Yak vid rodu ungerniya opisanij u 1915 roci rosijskim botanikom Botanichnij opisCibulini podovzheni veliki do 5 7 sm zavtovshki z plivchastimi vugilno chornimi luskami Kilka cibulin virostayut z yedinogo korotkogo vertikalnogo korenevisha Listki 4 6 dvoryadni sizi linijni do 20 25 sm zavdovzhki i 1 5 2 sm zavshirshki Steblo bezliste gole tovste Sucvittya zontikopodibne z 3 17 lijchastih majzhe pravilnih kvitok 2 6 sm zavvishki z korotkoyu slabo zignutoyu trubkoyu zazvichaj ceglyano chervonih ridshe korichnevih abo zhovtuvatih Plid trignizdna korobochka nasinini veliki ploski z plivchatoyu chornoyu obolonkoyu zibrani u plodi do 35 40 shtuk Rozmnozhennya nasinnyeve i vegetativne V rezultati ostannogo neridko utvoryuyutsya veliki kloni gnizda sho nalichuyut do 20 40 pagoniv ArealUngerniya Syevercova endemichna roslina Serednoyi Aziyi Roste v Pivdennomu Kazahstani hrebet Karatau i Zahidnij Tyan Shan Pivdenno Kazahstanska i zahidna chastina Zhambilskoyi oblasti i v Tashkentskij oblasti Uzbekistanu EkologiyaNevelikimi grupami zustrichayetsya sered kameniv na vododilah na kam yanistih i shebnistih osipah i shilah u velikotravnih napivsavanah i chagarnikovih zarostyah v nizhnomu i serednomu poyasah gir do 2300 m nad rivnem morya Zarosti roslini mozhna znajti na starih pasovishah Period vegetaciyi kviten traven Pislya periodu spokoyu z yavlyayutsya bezlisti stebla cvitinnya z kincya chervnya do seredini serpnya plodonoshennya v serpni veresni Himichnij skladMistit pektinovi i smolisti rechovini efirni oliyi cukor sliz organichni kisloti U listi viyavleno do 0 45 alkaloyidu do 0 05 galantaminu takozh mistyatsya alkaloyidi VikoristannyaV uzbeckij narodnij medicini ciliteli vikoristovuvali yiyi pecheni cibulini yak ranozagoyuvalnij zasib ochishali za dopomogoyu ciyeyi masi gnijni furunkuli Listya i cibulini mistyat alkaloyidi preparati z yakih rekomendovani dlya likuvannya bronhitiv gipertoniyi aritmiyi sercya Cibulini ranishe vikoristovuvalisya dlya otrimannya kleyuchoyi rechovini pid nazvoyu shirach Yak dekorativna roslina cinna ne lishe originalnim viglyadom ale i piznolitnim cvitinnyam Ohoronni zahodiZanesena do Chervonoyi knigi Kazahstanu 2006 Ohoronyayetsya v zapovidniku Aksu Dzhabagli KultivuvannyaIntrodukciya vidu viyavilasya malouspishnoyu Ungerniya Syevercova viroshuvalasya v Moskvi cvite ale ne plodonosit z chasom vipadaye i v Kiyevi vegetuye ale ne cvite V Almati stijka cvite neregulyarno v okremi roki ryasno plodonosit Rozvitok siyanciv duzhe povilnij 9 richni osobini she ne cvili Blizki vidiOkrim cogo vidu do rodu ungerniya vhodyat she blizko 9 roslin Najbilshoyu populyarnistyu z nih koristuyetsya ungerniya Viktora Ungernia victoris z yakoyi otrimuyut galantamin LiteraturaVvedenskij A I Amaryllidaceae Amarillisovye V kn Flora Uzbekistana T 1 Tashkent Izd vo Uzbek fil AN SSSR 1941 A F Gammerman i I I Grom Dikorastushie lekarstvennye rasteniya SSSR Medicina Moskva 1976 g 39 s PrimitkiMarchishin S M kurs 23 Analiz LRS sho mistit hinolizidinovi ta izohinolinovi alkaloyidi htm Analiz likarskoyi roslinnoyi sirovini sho mistit hinolizidinovi ta izohinolinovi alkaloyidi Ternopilskij derzhavnij medichnij universitet imeni I Ya Gorbachevskogo Procitovano 17 11 2017 nedostupne posilannya z lipnya 2019 Ungernia sewerzowii Regel B Fedtsch Plantarium Procitovano 17 11 2017 ros DzherelaTyulpany i drugie lukovichnye rasteniya Kazahstana Ungernia sewerzowii Ungerniya Severcova Enciklopediya dekorativnyh sadovyh rastenij Procitovano 17 11 2017 ros Ungerniya Severcova Ungernia sewerzowii lektrava ru Procitovano 17 11 2017 ros Ungernia sewerzowii B Fedtsch Tropicos Missurijskij botanichnij sad Procitovano 17 11 2017 angl Posilannya Agbina Arhiv originalu za 17 11 2017 Procitovano 17 11 2017 ros