Галім'ян Гірфанович Таган (башк. Ғәлимйән Ғирфан улы Таған; (1 січня 1892, Танрикулово, Оренбурзька губернія — 29 червня 1948, Гамбург, окупована союзниками Німеччина)) — башкирський етнограф, доктор економічних наук, доктор тюркології, політик, активний учасник Башкирського національного руху.
Таган Галім'ян Гірфанович | |
Народження: | 1 січня 1892 Танрикулово, d, Оренбурзька губернія, Російська імперія |
---|---|
Смерть: | 29 червня 1948 (56 років) Гамбург, Бізонія, окупована союзниками Німеччина, Німеччина |
Поховання: | Ольсдорфський цвинтар |
Освіта: | Дебреценський університет |
Ступінь: | доктор економічних наук[d] |
|
Біографія
Галім'ян Таган (Таганов) народився 1 січня 1892 року в селі Танрикулово (Курмаш), , , Оренбурзької губернії, нині с. Танрикулово — адміністративний центр Танрикуловської сільради Альменєвського району Курганської області. Син заможних батьків.
Отримав освіту в мектебі, потім в російсько-башкирській школі і в учительській семінарії, а після еміграції — закінчив агротехнічний університет в місті Дебрецен (Угорщина). До Першої світової війни працював учителем російської мови в школі.
У 1914 році Галім'ян Таган закінчив Тифліську школу підготовки прапорщиків і до 1917 року воював на фронтах Першої світової війни в чині прапорщика. В 1917 році Таган примкнув до Башкирського національного руху і став одним з організаторів Башкирського війська і автономії Башкурдистану. Після створення [ru], з червня 1918 року Галім'ян Таган був представником Башкирського уряду при Комітеті народної влади в Челябінську, членом Башкирської військової ради. З липня того ж року виконував обов'язки командира 5-го Башкирського піхотного полку, був головою управи [ru]. Пізніше став командиром [ru] [ru], членом Башкирського військового шуро (ради) при військовому відділі Башкирського уряду. З жовтня 1918 року — у складі [ru], а потім [ru] адмірала О. В. Колчака — Галім'ян Таган брав участь у боях проти частин П'ятої армії РСЧА. Після переходу Башкирського уряду і війська на бік Рад у лютому 1919 року, Галім'ян Таган зі своїм полком залишився на стороні білих. У березні 1919 року він служив на Дону, в складі Південної армії, підпорядкованої Донському отаману: спочатку генералу П. М. Краснову, а з 6 лютого 1919 року — генералу А. П. Богаєвському.
З червня 1919 року 27-річний Таган був начальником штабу Військово-національного управління башкирів Російської Східної околиці в складі Російської армії Верховного Правителя О. В. Колчака. Брав участь у [ru]. Після розгрому основних сил Колчака, Таган керував евакуацією башкирських контингентів і біженців у Забайкаллі. Г. Тагану і М. Курбангалієву вдалося домогтися в 1920 році згоди головнокомандувача всіх збройних сил та похідного отамана всіх козацьких військ Російської східної окраїни, військового отамана Забайкальського козачого війська Г. М. Семенова на відродження Башкирського козачого війська (скасованого в 1863 році). 14 березня 1920 року в будинку отамана відбулось перше ділове побачення Курбангалієва з отаманом Семеновим, де Курбангалієвим була викладена історія башкирського народу і його національного руху після революції, а також цілі національної групи башкирів у Забайкаллі. Зі свого боку, отаман розповів про свій політичний напрямок і прагнення облаштувати Федеративну Росію і висловив готовність, як головнокомандувач, піти назустріч бажанням башкирів і розпочати зведення воїнів-башкирів Каппелевської армії і так званих семенівських частин в особливу бойову одиницю. 17 березня отаману Семенову було подано офіційне прохання:
![]() | Його Високоповажності отаману Семенову. Прагнучи сприяти продовженню боротьби проти більшовизму відповідно до настрою воїнів-башкирів Російської армії, прошу Вашого розпорядження про таке:
| ![]() |
— Представитель башкир . |
У червні 1920 головнокомандувач усіма збройними силами і похідний отаман всіх козацьких військ Російської Східної околиці генерал-лейтенант Семенов видав наказ:
![]() | Заснувати військово-національне управління башкир на підставах, рівних з військовими урядами козацьких військ, з підпорядкуванням його штабу похідного отамана. | ![]() |
У листопаді 1920 р. Чита опинилася під загрозою заняття Червоною армією. Разом з загонами отамана Г. М. Семенова, капітан Галім'ян Таган з двома тисячами башкирів-білогвардійців пішов у Маньчжурію. Опинившись в Маньчжурії, башкирські солдати (як і більшість козаків) тут же були роззброєні китайськими мілітаристами.
З Маньчжурії Таган емігрував до Японії. У лютому 1921 року десять офіцерів башкирів і татар (серед них полковник Бікмеєв, капітан Таган, мулла Мадяр Шамгулов) прибули в Токіо. Японці були явно прихильні до антирадянськи налаштованих білих офіцерів-мусульман і мали намір використовувати їх приїзд для посилення свого впливу серед мусульман Далекого Сходу. Інтерес до них був обумовлений також активною розвідувальною діяльністю японського командування в районі ПМЗ.
Подальшій еміграції Р. Тагана в Угорське королівство сприяли відомі угорські вчені — сходознавці, автори книг про башкирів і башкирською мовою Б. Баратоші-Балог, [ru] і угорський посол в Японії, який організував його переїзд в Угорщину. Після закінчення Сільськогосподарської академії в місті Дебрецені, він переїжджає в Будапешт, де вступає на роботу в Національний музей Угорщини. Одночасно стає аспірантом Будапештського технічного університету за спеціальністю «Економіка». Через два роки Г. Таган захистив кандидатську дисертацію на тему «Валюта Росії напередодні і після першої світової війни», яка була опублікована угорською мовою з коротким резюме німецькою мовою. Пізніше частковий переклад книги в Башкортостані зробили [ru] і А. Мадьярі. Робота в музеї та отримання угорського громадянства, поліпшили статус та матеріальне становище башкирського вченого в Угорщині.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl3THlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDT0NVeVF5VkVNQ1U1T0NWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNVeVF5VkVNQ1ZCTWlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQzV3Ym1jdk1qSXdjSGd0SlVRd0pUa3lKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVRd0pVSTRKVVF3SlVJMEpVUXdKVUk0SlRKREpVUXdKVGs0SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlRKREpVUXdKVUV5SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJekpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkVMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
У 1930 Г. Таган стажувався у Відні, де отримав можливість не тільки ознайомитися з новітньою літературою, матеріалами австрійських архівів, музеїв і бібліотек, але й подружитися з відомими етнографами-істориками та музикознавцями Австрії, Німеччини, зв'язок з якими він зберіг на все життя. Особливо плідними були контакти з професором музики [ru] і тюркологом Гербертом Янським, разом з якими вчений брав участь у підготовці до друку зразків пісенного фольклору тюркських, зокрема й башкирського народу.
У 1932 р. Г. Таган повертається в Будапешт і відновлює свою роботу в Національному етнографічному музеї Угорщини. До 1944 року Таган завідував Східним відділом музею. Він організовує експедиції та виїзди з метою збору етнографічного матеріалу в Туреччину, Фінляндію, Прибалтику та Ісландію. Все це дало йому можливість створити унікальні праці з порівняльної етнографії тюркських і фіно-угорських народів, внаслідок чого він став визнаним вченим-тюркологом Угорщини, був прийнятий у члени Угорського етнографічного товариства. У 1944 році Таган переїхав до Німеччини.
З 1945 року — лектор тюркських мов Гамбурзького університету в Німеччині, куди влаштувався за сприяння німецьких сходознавців А. Шаде і Р. Штротмана. Як підкреслює М. Н. Фархшатов, це був перший досвід викладання башкирської мови в історії німецьких університетів".
29 червня 1948 року Галім'ян Таган помер.
На могилі Г. Тагана поставили надгробний камінь, на якому турецькою і башкирською мовами були висічені слова Заки Валіді: «Тут похований командир Третього башкирського полку, етнограф у Будапешті, лектор тюркології в Гамбурзі, безстрашний борець за права свого улюбленого народу д-р Галімжан Таган. Хай благословить його Аллах. 31.1.1892—29.6.1948». Далі на надгробному камені латинськими літерами було написано чотиривірш з башкирської народної пісні «Тафтиляу». Ця плита була на могилі Р. Тагана на Ольсдорфському кладовищі Гамбурга до 1973 року. Але, згідно із законом Німеччини «Про похоронні ритуали», після закінчення строку оренди плита була прибрана і утилізована.
Своїми працями він прагнув донести до світової громадськості багату історію і культуру башкирів, «домогтися симпатії до справедливої боротьби за свободу тюркських народів російського Сходу».
Наукові праці
Основна частина праць Галім'яна Тагана написана угорською мовою.
- У 1929 році опублікував монографію «Валюта Росії під час і після війни» угорською мовою.
- З 1927 по 1943 рік опублікував 68 наукових праць на сторінках солідних наукових видань, таких, як «Вісник Етнографії» Яноша Янок — засновника угорської порівняльної етнографії, газета «Levente» («Юнак»), журнал Угорського етнографічного товариства «Ethnographia» («Етнографія») і вісник етнографічного відділу Національного музею Угорщини «Nepraizi Ertesito» («Вісник етнографії»). Статті і нариси про конярство, способи приготування традиційних напоїв тюрків, обробки вовни, виготовлення повсті, духовну культуру, звичаї і обряди башкирів, татар, казахів, туркменів, азербайджанців, кримських татар, чувашів. Ці матеріали не втратили актуальності і наукової цінності донині.
В популяризації етнографічних праць Г. Тагана значну роль зіграв угорський тюрколог, башкирознавець, дипломат Йожеф Торма, який у 1980-90 роках переклав російською мовою 12 нарисів і статей вченого з етнографії, а саме: про господарство, скотарство, домашні промисли, традиційну їжу башкирів, казахів і анатолійських турків. У 2004 році його син, дипломат Тамаш Торма, після смерті батька передав ці переклади в Інститут історії, мови і літератури УНЦ РАН, а в 2005 році вони були видані в Уфі під назвою «Етнографічні замітки про башкирів та інші тюркські народи». Співробітники УНЦ РАН здійснили наукове редагування перекладу і підготували коментарі.
Родина
- Дружина розстріляна (після жорстоких тортур) в Челябінській в'язниці, коли почалися репресії проти валідівців.
- Доньку виховували чужі люди, давши їй інше ім'я і прізвище. Відомо, що вона вийшла заміж і жила в селі Зайнікаєво Альменєвського району Курганської області.
Пам'ять
В пам'ять про нього названа вулиця в селищі Нагаєво [ru] Уфи — [ru].
Бібліографія
- Фархшатов М. Н. Галімжан Таган в еміграції: Біографічний нарис. — Уфа: Гілем, 2003.
- Заки Валіді Тоган Спогади. — Кн.1. Уфа: 1994.
Примітки
- . Архів оригіналу за 12 грудня 2016. Процитовано 14 травня 2019.
- Фирдаус Хисамитдинова, Борец за права любимого народа — ЭТНОГРАФ ГАЛИМЖАН ТАГАН
- Он был соратником Валиди
Посилання
- Фархшатов М. Н. Таганов Галимьян Гирфанович // Башкирська енциклопедія / гол. ред. М. А. Ильгамов. — Уфа: ГАУН «Башкирська енциклопедія», 2015—2019. — ISBN 978-5-88185-306-8.
- До 120-річчя з дня народження Галім'яна Тагана
- Він був одним з організаторів автономного Башкортостану
- Хамідуллін С. І. Галім'ян Таган. Башкири Зауралля в башкирському національному русі
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Galim yan Girfanovich Tagan bashk Ғәlimjәn Ғirfan uly Tagan 1 sichnya 1892 1892 01 01 Tanrikulovo Orenburzka guberniya 29 chervnya 1948 1948 06 29 Gamburg okupovana soyuznikami Nimechchina bashkirskij etnograf doktor ekonomichnih nauk doktor tyurkologiyi politik aktivnij uchasnik Bashkirskogo nacionalnogo ruhu Tagan Galim yan Girfanovich Narodzhennya 1 sichnya 1892 1892 01 01 Tanrikulovo d Orenburzka guberniya Rosijska imperiyaSmert 29 chervnya 1948 1948 06 29 56 rokiv Gamburg Bizoniya okupovana soyuznikami Nimechchina NimechchinaPohovannya Olsdorfskij cvintarOsvita Debrecenskij universitetStupin doktor ekonomichnih nauk d Mediafajli b u VikishovishiBiografiyaGalim yan Tagan Taganov narodivsya 1 sichnya 1892 roku v seli Tanrikulovo Kurmash Orenburzkoyi guberniyi nini s Tanrikulovo administrativnij centr Tanrikulovskoyi silradi Almenyevskogo rajonu Kurganskoyi oblasti Sin zamozhnih batkiv Otrimav osvitu v mektebi potim v rosijsko bashkirskij shkoli i v uchitelskij seminariyi a pislya emigraciyi zakinchiv agrotehnichnij universitet v misti Debrecen Ugorshina Do Pershoyi svitovoyi vijni pracyuvav uchitelem rosijskoyi movi v shkoli U 1914 roci Galim yan Tagan zakinchiv Tiflisku shkolu pidgotovki praporshikiv i do 1917 roku voyuvav na frontah Pershoyi svitovoyi vijni v chini praporshika V 1917 roci Tagan primknuv do Bashkirskogo nacionalnogo ruhu i stav odnim z organizatoriv Bashkirskogo vijska i avtonomiyi Bashkurdistanu Pislya stvorennya ru z chervnya 1918 roku Galim yan Tagan buv predstavnikom Bashkirskogo uryadu pri Komiteti narodnoyi vladi v Chelyabinsku chlenom Bashkirskoyi vijskovoyi radi Z lipnya togo zh roku vikonuvav obov yazki komandira 5 go Bashkirskogo pihotnogo polku buv golovoyu upravi ru Piznishe stav komandirom ru ru chlenom Bashkirskogo vijskovogo shuro radi pri vijskovomu viddili Bashkirskogo uryadu Z zhovtnya 1918 roku u skladi ru a potim ru admirala O V Kolchaka Galim yan Tagan brav uchast u boyah proti chastin P yatoyi armiyi RSChA Pislya perehodu Bashkirskogo uryadu i vijska na bik Rad u lyutomu 1919 roku Galim yan Tagan zi svoyim polkom zalishivsya na storoni bilih U berezni 1919 roku vin sluzhiv na Donu v skladi Pivdennoyi armiyi pidporyadkovanoyi Donskomu otamanu spochatku generalu P M Krasnovu a z 6 lyutogo 1919 roku generalu A P Bogayevskomu Z chervnya 1919 roku 27 richnij Tagan buv nachalnikom shtabu Vijskovo nacionalnogo upravlinnya bashkiriv Rosijskoyi Shidnoyi okolici v skladi Rosijskoyi armiyi Verhovnogo Pravitelya O V Kolchaka Brav uchast u ru Pislya rozgromu osnovnih sil Kolchaka Tagan keruvav evakuaciyeyu bashkirskih kontingentiv i bizhenciv u Zabajkalli G Taganu i M Kurbangaliyevu vdalosya domogtisya v 1920 roci zgodi golovnokomanduvacha vsih zbrojnih sil ta pohidnogo otamana vsih kozackih vijsk Rosijskoyi shidnoyi okrayini vijskovogo otamana Zabajkalskogo kozachogo vijska G M Semenova na vidrodzhennya Bashkirskogo kozachogo vijska skasovanogo v 1863 roci 14 bereznya 1920 roku v budinku otamana vidbulos pershe dilove pobachennya Kurbangaliyeva z otamanom Semenovim de Kurbangaliyevim bula vikladena istoriya bashkirskogo narodu i jogo nacionalnogo ruhu pislya revolyuciyi a takozh cili nacionalnoyi grupi bashkiriv u Zabajkalli Zi svogo boku otaman rozpoviv pro svij politichnij napryamok i pragnennya oblashtuvati Federativnu Rosiyu i visloviv gotovnist yak golovnokomanduvach piti nazustrich bazhannyam bashkiriv i rozpochati zvedennya voyiniv bashkiriv Kappelevskoyi armiyi i tak zvanih semenivskih chastin v osoblivu bojovu odinicyu 17 bereznya otamanu Semenovu bulo podano oficijne prohannya Jogo Visokopovazhnosti otamanu Semenovu Pragnuchi spriyati prodovzhennyu borotbi proti bilshovizmu vidpovidno do nastroyu voyiniv bashkiriv Rosijskoyi armiyi proshu Vashogo rozporyadzhennya pro take Formuvati zi strilciv bashkiriv Rosijskoyi armiyi i Tubilnoyi diviziyi Okremu Bashkirsku kavalerijsku brigadu z bezposerednim pidporyadkuvannyam Vashij Visokopovazhnosti Zaraz zhe pristupiti do formuvannya 1 go Bashkirskogo kavalerijskogo polku Osnovnoyu chastinoyu cogo polku priznachiti bashkirskij eskadron Uralskogo zagonu Predstavitel bashkir U chervni 1920 golovnokomanduvach usima zbrojnimi silami i pohidnij otaman vsih kozackih vijsk Rosijskoyi Shidnoyi okolici general lejtenant Semenov vidav nakaz Zasnuvati vijskovo nacionalne upravlinnya bashkir na pidstavah rivnih z vijskovimi uryadami kozackih vijsk z pidporyadkuvannyam jogo shtabu pohidnogo otamana U listopadi 1920 r Chita opinilasya pid zagrozoyu zanyattya Chervonoyu armiyeyu Razom z zagonami otamana G M Semenova kapitan Galim yan Tagan z dvoma tisyachami bashkiriv bilogvardijciv pishov u Manchzhuriyu Opinivshis v Manchzhuriyi bashkirski soldati yak i bilshist kozakiv tut zhe buli rozzbroyeni kitajskimi militaristami Z Manchzhuriyi Tagan emigruvav do Yaponiyi U lyutomu 1921 roku desyat oficeriv bashkiriv i tatar sered nih polkovnik Bikmeyev kapitan Tagan mulla Madyar Shamgulov pribuli v Tokio Yaponci buli yavno prihilni do antiradyanski nalashtovanih bilih oficeriv musulman i mali namir vikoristovuvati yih priyizd dlya posilennya svogo vplivu sered musulman Dalekogo Shodu Interes do nih buv obumovlenij takozh aktivnoyu rozviduvalnoyu diyalnistyu yaponskogo komanduvannya v rajoni PMZ Podalshij emigraciyi R Tagana v Ugorske korolivstvo spriyali vidomi ugorski vcheni shodoznavci avtori knig pro bashkiriv i bashkirskoyu movoyu B Baratoshi Balog ru i ugorskij posol v Yaponiyi yakij organizuvav jogo pereyizd v Ugorshinu Pislya zakinchennya Silskogospodarskoyi akademiyi v misti Debreceni vin pereyizhdzhaye v Budapesht de vstupaye na robotu v Nacionalnij muzej Ugorshini Odnochasno staye aspirantom Budapeshtskogo tehnichnogo universitetu za specialnistyu Ekonomika Cherez dva roki G Tagan zahistiv kandidatsku disertaciyu na temu Valyuta Rosiyi naperedodni i pislya pershoyi svitovoyi vijni yaka bula opublikovana ugorskoyu movoyu z korotkim rezyume nimeckoyu movoyu Piznishe chastkovij pereklad knigi v Bashkortostani zrobili ru i A Madyari Robota v muzeyi ta otrimannya ugorskogo gromadyanstva polipshili status ta materialne stanovishe bashkirskogo vchenogo v Ugorshini A Valid A Inan R Tagan Budapesht 1925 U 1930 G Tagan stazhuvavsya u Vidni de otrimav mozhlivist ne tilki oznajomitisya z novitnoyu literaturoyu materialami avstrijskih arhiviv muzeyiv i bibliotek ale j podruzhitisya z vidomimi etnografami istorikami ta muzikoznavcyami Avstriyi Nimechchini zv yazok z yakimi vin zberig na vse zhittya Osoblivo plidnimi buli kontakti z profesorom muziki ru i tyurkologom Gerbertom Yanskim razom z yakimi vchenij brav uchast u pidgotovci do druku zrazkiv pisennogo folkloru tyurkskih zokrema j bashkirskogo narodu U 1932 r G Tagan povertayetsya v Budapesht i vidnovlyuye svoyu robotu v Nacionalnomu etnografichnomu muzeyi Ugorshini Do 1944 roku Tagan zaviduvav Shidnim viddilom muzeyu Vin organizovuye ekspediciyi ta viyizdi z metoyu zboru etnografichnogo materialu v Turechchinu Finlyandiyu Pribaltiku ta Islandiyu Vse ce dalo jomu mozhlivist stvoriti unikalni praci z porivnyalnoyi etnografiyi tyurkskih i fino ugorskih narodiv vnaslidok chogo vin stav viznanim vchenim tyurkologom Ugorshini buv prijnyatij u chleni Ugorskogo etnografichnogo tovaristva U 1944 roci Tagan pereyihav do Nimechchini Z 1945 roku lektor tyurkskih mov Gamburzkogo universitetu v Nimechchini kudi vlashtuvavsya za spriyannya nimeckih shodoznavciv A Shade i R Shtrotmana Yak pidkreslyuye M N Farhshatov ce buv pershij dosvid vikladannya bashkirskoyi movi v istoriyi nimeckih universitetiv 29 chervnya 1948 roku Galim yan Tagan pomer Na mogili G Tagana postavili nadgrobnij kamin na yakomu tureckoyu i bashkirskoyu movami buli visicheni slova Zaki Validi Tut pohovanij komandir Tretogo bashkirskogo polku etnograf u Budapeshti lektor tyurkologiyi v Gamburzi bezstrashnij borec za prava svogo ulyublenogo narodu d r Galimzhan Tagan Haj blagoslovit jogo Allah 31 1 1892 29 6 1948 Dali na nadgrobnomu kameni latinskimi literami bulo napisano chotirivirsh z bashkirskoyi narodnoyi pisni Taftilyau Cya plita bula na mogili R Tagana na Olsdorfskomu kladovishi Gamburga do 1973 roku Ale zgidno iz zakonom Nimechchini Pro pohoronni rituali pislya zakinchennya stroku orendi plita bula pribrana i utilizovana Svoyimi pracyami vin pragnuv donesti do svitovoyi gromadskosti bagatu istoriyu i kulturu bashkiriv domogtisya simpatiyi do spravedlivoyi borotbi za svobodu tyurkskih narodiv rosijskogo Shodu Naukovi praciOsnovna chastina prac Galim yana Tagana napisana ugorskoyu movoyu U 1929 roci opublikuvav monografiyu Valyuta Rosiyi pid chas i pislya vijni ugorskoyu movoyu Z 1927 po 1943 rik opublikuvav 68 naukovih prac na storinkah solidnih naukovih vidan takih yak Visnik Etnografiyi Yanosha Yanok zasnovnika ugorskoyi porivnyalnoyi etnografiyi gazeta Levente Yunak zhurnal Ugorskogo etnografichnogo tovaristva Ethnographia Etnografiya i visnik etnografichnogo viddilu Nacionalnogo muzeyu Ugorshini Nepraizi Ertesito Visnik etnografiyi Statti i narisi pro konyarstvo sposobi prigotuvannya tradicijnih napoyiv tyurkiv obrobki vovni vigotovlennya povsti duhovnu kulturu zvichayi i obryadi bashkiriv tatar kazahiv turkmeniv azerbajdzhanciv krimskih tatar chuvashiv Ci materiali ne vtratili aktualnosti i naukovoyi cinnosti donini V populyarizaciyi etnografichnih prac G Tagana znachnu rol zigrav ugorskij tyurkolog bashkiroznavec diplomat Jozhef Torma yakij u 1980 90 rokah pereklav rosijskoyu movoyu 12 narisiv i statej vchenogo z etnografiyi a same pro gospodarstvo skotarstvo domashni promisli tradicijnu yizhu bashkiriv kazahiv i anatolijskih turkiv U 2004 roci jogo sin diplomat Tamash Torma pislya smerti batka peredav ci perekladi v Institut istoriyi movi i literaturi UNC RAN a v 2005 roci voni buli vidani v Ufi pid nazvoyu Etnografichni zamitki pro bashkiriv ta inshi tyurkski narodi Spivrobitniki UNC RAN zdijsnili naukove redaguvannya perekladu i pidgotuvali komentari RodinaDruzhina rozstrilyana pislya zhorstokih tortur v Chelyabinskij v yaznici koli pochalisya represiyi proti validivciv Donku vihovuvali chuzhi lyudi davshi yij inshe im ya i prizvishe Vidomo sho vona vijshla zamizh i zhila v seli Zajnikayevo Almenyevskogo rajonu Kurganskoyi oblasti Pam yatV pam yat pro nogo nazvana vulicya v selishi Nagayevo ru Ufi ru BibliografiyaFarhshatov M N Galimzhan Tagan v emigraciyi Biografichnij naris Ufa Gilem 2003 Zaki Validi Togan Spogadi Kn 1 Ufa 1994 Primitki Arhiv originalu za 12 grudnya 2016 Procitovano 14 travnya 2019 Firdaus Hisamitdinova Borec za prava lyubimogo naroda ETNOGRAF GALIMZhAN TAGAN On byl soratnikom ValidiPosilannyaFarhshatov M N Taganov Galimyan Girfanovich Bashkirska enciklopediya gol red M A Ilgamov Ufa GAUN Bashkirska enciklopediya 2015 2019 ISBN 978 5 88185 306 8 Do 120 richchya z dnya narodzhennya Galim yana Tagana Vin buv odnim z organizatoriv avtonomnogo Bashkortostanu Hamidullin S I Galim yan Tagan Bashkiri Zaurallya v bashkirskomu nacionalnomu rusi