Мектеб (араб. مكتب мактаб) — мусульманська (як правило) початкова школа в країнах Сходу і Російській імперії. Переважно навчали дітей читання, письма, граматики та ісламу.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZtTDA5MGRHOXRZVzVmYldsdWFXRjBkWEpsWDNCaGFXNTBaWEp6TG1wd1p5OHlOakJ3ZUMxUGRIUnZiV0Z1WDIxcGJtbGhkSFZ5WlY5d1lXbHVkR1Z5Y3k1cWNHYz0uanBn.jpg)
Етимологія
Слово мектеб (араб. Мактаб) буквально перекладається як «там, де пишуть». Його вживають у значенні школи, а також письмового столу. У різних мовах воно звучить по-різному: мектеб, мактаб, мектеп, мактаб, мактап і т. д. Мектеб також відомі як куттаб (араб. школа). Попри те, що в арабському світі мектеб означає тільки початкову школу, в перських мовах це слово означає початкову і середню школу. Ібн Сіна також використовував цей термін.
Історія
У середньовічному ісламському світі мектеби відомі принаймні з X століття. Як і медресе (які належали до вищої освіти), мектеби зазвичай створювалися при медресе. У X столітті правознавець () шафіїтського мазхаба обговорював мектеби у своїх роботах. У відповідь на запит від колишнього судді, який керував початковою школою для сиріт Мадхаб (Madhab), аль-Хайт видав фатву, що описувала структуру навчання в мектебах, у якій заборонялася будь-яка фізична або економічна експлуатація сиріт.
В XI столітті знаменитий перський філософ і вчитель Ібн Сіна (відомий на Заході як Авіценна), в одній зі своїх книг написав главу про мектеби, яка має назву «Роль вчителя в навчанні та вихованні дитини», як керівництво вчителям, що працюють у мектебах. Він писав, що діти краще засвоюють знання та навички в класах, а не під час індивідуального навчання. Він доводив, що велике значення в процесі засвоєння нового матеріалу мають змагання і суперництво серед учнів, а також групове обговорення і дебати. Ібн Сіна описав навчальний план звичайного мектеба, розділивши його на дві стадії: початкову школу і середню.
Початкова освіта
Ібн Сіна писав, що дітей необхідно посилати в мектеби з 6 років і навчати початкової освіти до 14. У цей період вони повинні вчити Коран, ісламську метафізику, мову, літературу, ісламську етику, і навички звичайного життя.
Середня освіта
Ібн Сіна вважав середню освіту етапом спеціалізації, коли школярі повинні почати отримувати практичні навички, які були б корисні в їх майбутній роботі, незалежно від соціального статусу дитини. Він вважав, що діти після 14 повинні мати право вибору предметів навчання, які їм цікаві: читання, майстерність, поезія, духовна освіта, медицина, геометрія, торгівля і комерція, мистецтво, або будь-який інший предмет який був би їм корисний в їх майбутній професії. Він писав, що це проміжний етап і що необхідно бути гнучким, дозволяючи кожному учневі закінчувати школу у своєму темпі, враховуючи різну швидкість дорослішання і складність предметів.
Грамотність
У середньовіччі грамотність у мусульманському світі була однією з найвищих і цінність освіти зростала. Її можна порівняти з грамотністю населення давніх Афін. Поява мектебів і медресе відіграла в цьому величезну роль.
До засобів виховання в мектебах могли належати не тільки ляпаси, потиличники й кулаки, але також у широкому вжитку були палиці «чубуки», якими вчитель (ходжа, домулла) бив учня, що завинив. Одним з видів покарання були паличні удари по підошвах ніг (фалака). Вчителі переконували мусульман, що биті палицями місця дитини, якщо ті опиняться в раю, — засяють небесним світлом, а в пеклі ті місця не будуть горіти незгасним полум'ям. В кінці XIX — на початку XX століття під впливом джадидистів виникли напівсвітські початкові школи. У навчальний курс увійшли: рідна мова й література, історія, російська мова та інші світські дисципліни. З'явилися жіночі мектеби. Після революції 1917 року мектеби були закриті або перетворені у звичайні радянські школи.
Топоніми
На території Ногайського степу існують населені пункти, до назви яких входить слово мектеб: Тереклі-Мектеб — адміністративний центр Ногайського району Дагестану, Махмуд-Мектеб і Тукуй-Мектеб у Нефтекумському районі Ставропольського краю. Ці ногайські поселення були засновані при школах, що й увічнено в їхніх назвах.
Примітки
- M. S. Asimov, Clifford Edmund Bosworth (1999), The Age of Achievement: Vol 4, Motilal Banarsidass, с. 33—4, ISBN
- Francis Robinson (2008), Review: Law and Education in Medieval Islam: Studies in Memory of Professor George Makdisi , Edited by Joseph E. Lowry, Devin J. Stewart and Shawkat M. Toorawa, , Cambridge University Press, 18 (01): 98—100, doi:10.1017 / S1356186307007912
{{}}
: Перевірте значення|doi=
() - R. Kevin Jaques (2006), Review: Law and Education in Medieval Islam: Studies in Memory of Professor George Makdisi , Edited by Joseph E. Lowry, Devin J. Stewart and Shawkat M. Toorawa, Journal of Islamic Studies, Oxford University Press, 17 (3): 359—62, doi:10.1093 / jis / etl027
{{}}
: Перевірте значення|doi=
() - M. S. Asimov, Clifford Edmund Bosworth (1999), The Age of Achievement: Vol 4, Motilal Banarsidass, с. 34—5, ISBN
- Andrew J. Coulson, (PDF), Hoover Institution, с. 117, архів оригіналу (PDF) за 17 серпня 2011, процитовано 22 листопада 2008
- Edmund Burke (June 2009), Islam at the Center: Technological Complexes and the Roots of Modernity, , , 20 (2): 165-186 [178-82], doi:10.1353 / jwh.0.0045
{{}}
: Перевірте значення|doi=
() - Ганкевич В. Ю., / http://turkolog.narod.ru/info/crt-33.htm Нарис історії кримськотатарського етноконфесійного мектебе (XIX — початок XX ст.). // Культура народів Причорномор'я: Науковий журнал Сімферополь , 1997. — № 2-грудень. (рос.)
- Т. Н Корі-Ніёзій, Нариси з історії культури радянського Узбекистану [ 5 січня 2014 у Wayback Machine.], Изд-во Академії наук СРСР, 1955. (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mekteb arab مكتب maktab musulmanska yak pravilo pochatkova shkola v krayinah Shodu i Rosijskij imperiyi Perevazhno navchali ditej chitannya pisma gramatiki ta islamu Vchitel i uchni v osmanskomu mektebe EtimologiyaSlovo mekteb arab Maktab bukvalno perekladayetsya yak tam de pishut Jogo vzhivayut u znachenni shkoli a takozh pismovogo stolu U riznih movah vono zvuchit po riznomu mekteb maktab mektep maktab maktap i t d Mekteb takozh vidomi yak kuttab arab shkola Popri te sho v arabskomu sviti mekteb oznachaye tilki pochatkovu shkolu v perskih movah ce slovo oznachaye pochatkovu i serednyu shkolu Ibn Sina takozh vikoristovuvav cej termin IstoriyaU serednovichnomu islamskomu sviti mektebi vidomi prinajmni z X stolittya Yak i medrese yaki nalezhali do vishoyi osviti mektebi zazvichaj stvoryuvalisya pri medrese U X stolitti pravoznavec shafiyitskogo mazhaba obgovoryuvav mektebi u svoyih robotah U vidpovid na zapit vid kolishnogo suddi yakij keruvav pochatkovoyu shkoloyu dlya sirit Madhab Madhab al Hajt vidav fatvu sho opisuvala strukturu navchannya v mektebah u yakij zaboronyalasya bud yaka fizichna abo ekonomichna ekspluataciya sirit V XI stolitti znamenitij perskij filosof i vchitel Ibn Sina vidomij na Zahodi yak Avicenna v odnij zi svoyih knig napisav glavu pro mektebi yaka maye nazvu Rol vchitelya v navchanni ta vihovanni ditini yak kerivnictvo vchitelyam sho pracyuyut u mektebah Vin pisav sho diti krashe zasvoyuyut znannya ta navichki v klasah a ne pid chas individualnogo navchannya Vin dovodiv sho velike znachennya v procesi zasvoyennya novogo materialu mayut zmagannya i supernictvo sered uchniv a takozh grupove obgovorennya i debati Ibn Sina opisav navchalnij plan zvichajnogo mekteba rozdilivshi jogo na dvi stadiyi pochatkovu shkolu i serednyu Pochatkova osvitaIbn Sina pisav sho ditej neobhidno posilati v mektebi z 6 rokiv i navchati pochatkovoyi osviti do 14 U cej period voni povinni vchiti Koran islamsku metafiziku movu literaturu islamsku etiku i navichki zvichajnogo zhittya Serednya osvitaIbn Sina vvazhav serednyu osvitu etapom specializaciyi koli shkolyari povinni pochati otrimuvati praktichni navichki yaki buli b korisni v yih majbutnij roboti nezalezhno vid socialnogo statusu ditini Vin vvazhav sho diti pislya 14 povinni mati pravo viboru predmetiv navchannya yaki yim cikavi chitannya majsternist poeziya duhovna osvita medicina geometriya torgivlya i komerciya mistectvo abo bud yakij inshij predmet yakij buv bi yim korisnij v yih majbutnij profesiyi Vin pisav sho ce promizhnij etap i sho neobhidno buti gnuchkim dozvolyayuchi kozhnomu uchnevi zakinchuvati shkolu u svoyemu tempi vrahovuyuchi riznu shvidkist doroslishannya i skladnist predmetiv GramotnistU serednovichchi gramotnist u musulmanskomu sviti bula odniyeyu z najvishih i cinnist osviti zrostala Yiyi mozhna porivnyati z gramotnistyu naselennya davnih Afin Poyava mektebiv i medrese vidigrala v comu velicheznu rol Do zasobiv vihovannya v mektebah mogli nalezhati ne tilki lyapasi potilichniki j kulaki ale takozh u shirokomu vzhitku buli palici chubuki yakimi vchitel hodzha domulla biv uchnya sho zaviniv Odnim z vidiv pokarannya buli palichni udari po pidoshvah nig falaka Vchiteli perekonuvali musulman sho biti palicyami miscya ditini yaksho ti opinyatsya v rayu zasyayut nebesnim svitlom a v pekli ti miscya ne budut goriti nezgasnim polum yam V kinci XIX na pochatku XX stolittya pid vplivom dzhadidistiv vinikli napivsvitski pochatkovi shkoli U navchalnij kurs uvijshli ridna mova j literatura istoriya rosijska mova ta inshi svitski disciplini Z yavilisya zhinochi mektebi Pislya revolyuciyi 1917 roku mektebi buli zakriti abo peretvoreni u zvichajni radyanski shkoli ToponimiNa teritoriyi Nogajskogo stepu isnuyut naseleni punkti do nazvi yakih vhodit slovo mekteb Terekli Mekteb administrativnij centr Nogajskogo rajonu Dagestanu Mahmud Mekteb i Tukuj Mekteb u Neftekumskomu rajoni Stavropolskogo krayu Ci nogajski poselennya buli zasnovani pri shkolah sho j uvichneno v yihnih nazvah PrimitkiM S Asimov Clifford Edmund Bosworth 1999 The Age of Achievement Vol 4 Motilal Banarsidass s 33 4 ISBN 8120815963 Francis Robinson 2008 Review Law and Education in Medieval Islam Studies in Memory of Professor George Makdisi Edited by Joseph E Lowry Devin J Stewart and Shawkat M Toorawa Cambridge University Press 18 01 98 100 doi 10 1017 S1356186307007912 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Citation title Shablon Citation citation a Perevirte znachennya doi dovidka R Kevin Jaques 2006 Review Law and Education in Medieval Islam Studies in Memory of Professor George Makdisi Edited by Joseph E Lowry Devin J Stewart and Shawkat M Toorawa Journal of Islamic Studies Oxford University Press 17 3 359 62 doi 10 1093 jis etl027 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Citation title Shablon Citation citation a Perevirte znachennya doi dovidka M S Asimov Clifford Edmund Bosworth 1999 The Age of Achievement Vol 4 Motilal Banarsidass s 34 5 ISBN 8120815963 Andrew J Coulson PDF Hoover Institution s 117 arhiv originalu PDF za 17 serpnya 2011 procitovano 22 listopada 2008 Edmund Burke June 2009 Islam at the Center Technological Complexes and the Roots of Modernity 20 2 165 186 178 82 doi 10 1353 jwh 0 0045 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Citation title Shablon Citation citation a Perevirte znachennya doi dovidka Gankevich V Yu http turkolog narod ru info crt 33 htm Naris istoriyi krimskotatarskogo etnokonfesijnogo mektebe XIX pochatok XX st Kultura narodiv Prichornomor ya Naukovij zhurnal Simferopol 1997 2 gruden ros T N Kori Niyozij Narisi z istoriyi kulturi radyanskogo Uzbekistanu 5 sichnya 2014 u Wayback Machine Izd vo Akademiyi nauk SRSR 1955 ros