Башкирсько-мещерякське військо (з 1855 року — Башкирське військо; башк. Башҡорт-мишәр ғәскәре тат. Башкорт-мишәр гаскәре) — іррегулярні формування на території Оренбурзької губернії, складене з башкирського і мещерякського війська, пізніше також включило до свого складу Тептярські полки зазначених губерній.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi8xLzFmL0thcnRhWmVtZWxPcmVuYnVyZ3Nrb2dvJTI2VXJhbHNrb2dvJTI2QmFzaGtpcnNrb2dvS1dfMTg1OC5qcGcvMjIwcHgtS2FydGFaZW1lbE9yZW5idXJnc2tvZ28lMjZVcmFsc2tvZ28lMjZCYXNoa2lyc2tvZ29LV18xODU4LmpwZw==.jpg)
В літературі зустрічається найменування — Башкирське і Мещеряцьке військо.
Історія війська
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi9kL2RhLzI3XzEyNTNfQm9va19pbGx1c3RyYXRpb25zX29mX0hpc3RvcmljYWxfZGVzY3JpcHRpb25fb2ZfdGhlX2Nsb3RoZXNfYW5kX3dlYXBvbnNfb2ZfUnVzc2lhbl90cm9vcHMuanBnLzIyMHB4LTI3XzEyNTNfQm9va19pbGx1c3RyYXRpb25zX29mX0hpc3RvcmljYWxfZGVzY3JpcHRpb25fb2ZfdGhlX2Nsb3RoZXNfYW5kX3dlYXBvbnNfb2ZfUnVzc2lhbl90cm9vcHMuanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi9hL2E2LzI3XzEyNjFfQm9va19pbGx1c3RyYXRpb25zX29mX0hpc3RvcmljYWxfZGVzY3JpcHRpb25fb2ZfdGhlX2Nsb3RoZXNfYW5kX3dlYXBvbnNfb2ZfUnVzc2lhbl90cm9vcHMuanBnLzIyMHB4LTI3XzEyNjFfQm9va19pbGx1c3RyYXRpb25zX29mX0hpc3RvcmljYWxfZGVzY3JpcHRpb25fb2ZfdGhlX2Nsb3RoZXNfYW5kX3dlYXBvbnNfb2ZfUnVzc2lhbl90cm9vcHMuanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi9lL2U2LzE4XzI0NzNfQm9va19pbGx1c3RyYXRpb25zX29mX0hpc3RvcmljYWxfZGVzY3JpcHRpb25fb2ZfdGhlX2Nsb3RoZXNfYW5kX3dlYXBvbnNfb2ZfUnVzc2lhbl90cm9vcHMuanBnLzIyMHB4LTE4XzI0NzNfQm9va19pbGx1c3RyYXRpb25zX29mX0hpc3RvcmljYWxfZGVzY3JpcHRpb25fb2ZfdGhlX2Nsb3RoZXNfYW5kX3dlYXBvbnNfb2ZfUnVzc2lhbl90cm9vcHMuanBn.jpg)
Витоки війська відносять до XV—XVI ст., коли Московська держава приєднала до себе Мещеру з неселеними у ній татарами-мішарями, які стали складати особливе помісне військо. У Мещері ототожнювалося два, здавалося б, різних поняття «татари» і «козаки». Прості татари у московитів називалися козаками, та й самі вони себе теж називали козаками. Частину цих козаків Іван IV переселив на Суру для охорони східної України, решту депортували на Донщину. Відомий намісник Курмишского повіту новохрещений татарин Казаков — предок князів Шейсупових. Під натиском християнізації багато мишарів йшли на схід.
Пізніше, коли башкири увійшли до складу Московського царства, вони зберегли за собою право мати збройні формування. Достовірно відомо про участь башкирських кінних полків в боях на боці Московії у часи Лівонської війни.
Згідно з указом від 10(21) квітня 1798 року башкирське і мішарське населення краю було переведене до військово-служилого стану і зобов'язувалося нести прикордонну службу на східних рубежах Московії. В адміністративному вимірі були створені кантони, тим самим була остаточна введена кантону система управління в Башкортостані. Зауральські башкири виявилися в складі 2-го (Єкатеринбурзький і Шадринський повіти), 3-го (Троїцький повіт) і 4-го (Челябінський повіт) кантонів. 2-й кантон знаходився в Пермській, 3-й і 4-й — в Оренбурзькій губерніях.
У 1802—1803 рр. башкири Шадринського повіту були виділені в самостійний 3-й кантон. У зв'язку з цим змінилися і порядкові номери кантонів. Колишній 3-й кантон (Троїцький повіт) став 4-м, а колишній 4-й (Челябінський повіт) — 5-м. Територіально поділялося на 16 кантонів, в тому числі 11 башкирських і 5 мещерякських. Кількість і нумерація кантонів за час існування кілька разів змінювалася (до 50-х років XIX століття було вже 28 башкирських кантонів). На службу призивалися вояки у віці від 20 до 50 років, від 4—5 дворів по черзі виставлявся один чоловік.
Військо брало участь у Французько-російській війні 1812 року і закордонних походах 1813—1814 рр. (28 башкирських полків), російсько-турецькій війні 1828—1829 рр. (2 полки), Хивинському поході 1839—1840 рр., Кокандських походах 1852 і 1853 років, Кримській війні 1853—1856 рр. (2 полки). За сміливість при захисті Балтійського узбережжя від англо-французьких десантів особовому складу 1-го і 3-го Башкирських полків війська була оголошена подяка, а багатьом воїнам вручені медалі «В пам'ять війни 1853—1856 рр.»
Великі зміни системи кантонів управління були зроблені в 30-х роках XIX століття. До 1834 року Військо не мало ні військового отамана, ні спеціальної канцелярії, а кантонне начальство підпорядковувалося генерал-губернатору Оренбурзького краю. У серпні 1834 року був визначений перший командувач Башкирсько-мещерякського війська — полковник С. Ціолковський. З башкирського і мішарського населення краю утворили Башкирсько-мещерякське військо, що включало 17 кантонів. Останні були об'єднані в кураторії. Башкири й мишарі 2-го (Єкатеринбурзький і Червоноуфімський повіти) і 3-го (Шадринський повіт) кантонів входили до першої, 4-го (Троїцький повіт) і 5-го (Челябінський повіт) — до другої кураторії з центрами відповідно в Красноуфімську і Челябінську.
Законом «Про приєднання тептярів бобилів до Башкирсько-мещерякського війська» від 22 лютого 1855 року тептярські полки, що складалися з тептярів і бобилів, були включені до кантонної системи Башкирсько-мещерякського війська. Пізніше назва була змінена на Башкирське військо Законом «Про іменування надалі Башкирсько-мещерякського війська Башкирським військом. 31 жовтня 1855 року». На 1860 рік військо охоплювало територію:
Башкирское войско расположено во всех уездах Оренбургской губернии в уездах: Красноуфимском, Екатеринбургском, Шадринском и Осинском Пермской губернии; Елабужском и Сарапульском Вятской губернии; Бугульминском, Бузулукском и Бугурусланском Самарской губернии.— Вестник Императорского Русского Географического общества. XXIX ч. 1860. С-П.
Військо скасовано височайшим затвердженням думки Державної ради «Про передачу управління башкирами з військового у цивільне відомство» від 2 липня 1865 року. За «Положенням про башкирів» від 14 травня 1863 року башкири, мишарі, тептярі і бобирі були переведені в цивільне відомство.
Комплектування війська
Правління Башкирсько-мещерякського війська комплектувалося з армійських штаб-офіцерів, кантонне (в пунктах постійної дислокації) і похідне (лінійне і експедиційне) керівництво — з башкир, мішарів і тептярів. А посадові особи Башкирсько-мещерякського війська комплектувалися з представників башкирських і мішарських феодалів. Вони призначалися кантонними начальниками і затверджувалися генерал-губернатором.
Чини війська поділялися на дійсні, класні і зауряд -чини. Армійські (підпрапорщик, прапорщик, поручик, капітан, майор, підполковник, полковник, генерал-майор), козачі (урядник, хорунжий, сотник, осавул, військовий старшина), дійсні і класні чини (від 14 до 12 класу) присвоювалися царем і військовим міністром за військові або особливі заслуги. До зауряд-чинів належали: зауряд-хорунжий, зауряд-сотник, зауряд-осавул, які присвоювалися генерал-губернатором. Башкирсько-мещерякське військо підпорядковувалося генерал-губернатору Оренбурзького краю.
На чолі війська стояв командувач, який мав, відповідно до веління імператора від 16 листопада 1850 р. і 2 серпня 1853 р. права начальника дивізії; за штатом йому покладався помічник на таких же правах, як у начальника штабу Оренбурзького козачого війська. Командувачу підпорядковувалася Канцелярія командувача Башкирсько-мещерякського війська, яка спочатку складалася з двох столоначальників, двох їхніх помічників, письмоводителя, двох писарів, перекладача і п'яти служителів. У 1840 році в зв'язку з ростом числа нерозібраних справ штат канцелярії був збільшений. У 1855—1863 рр. канцелярія перебувала на тимчасовому штаті: правитель канцелярії, чотири столоначальники й чотири їхніх помічники, четверо старших писарів, четверо молодших писарів, канцелярські службовці, а також архіваріус і його помічник, скарбник і його помічник, екзекутор, перекладач. Канцелярії війська підпорядковувалися в діловодних щодо піклувальники, стряпчі, кантони начальники башкирських кантонів, що мали власний штат помічників, перекладачів, писарів. У різний час до канцелярії прикомандировувалися чиновники і офіцери для виконання особливих доручень. Канцелярія утримувалася коштом військового капіталу.
У разі участі Башкирського війська в походах російської армії воно комплектувало п'ятисотенні полки, в яких за штатним розкладом передбачався військовий імам (полковий мулла). У командний склад башкирського козачого полку входили 30 осіб: командир полку, старшина, 5 осавулів, 5 сотників, 5 хорунжий, квартирмейстер, мулла, 1—2 писарі й 10 п'ятдесятників.
Для підготовки фахівців в Оренбурзькому Неплюєвському кадетському корпусі передбачалося 30 місць для дітей офіцерів війська.
Служба
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi8yLzIwLyVEMCU5NyVEMCVCRCVEMCVCMCVEMCVCQyVEMSU4Rl85LSVEMCVCMyVEMCVCRV8lRDAlQkElRDAlQjAlRDAlQkQlRDElODIlRDAlQkUlRDAlQkQlRDAlQjAuanBnLzE4MHB4LSVEMCU5NyVEMCVCRCVEMCVCMCVEMCVCQyVEMSU4Rl85LSVEMCVCMyVEMCVCRV8lRDAlQkElRDAlQjAlRDAlQkQlRDElODIlRDAlQkUlRDAlQkQlRDAlQjAuanBn.jpg)
Перед Французько-радянською війною 1812 року Оренбурзька прикордонна укріплена лінія проходила від річки Тобол до Каспійського моря і була розділена на п'ять дистанцій: від Звериноголовської фортеці до Верхньоуральська, від Верхньоуральська до Орської фортеці, від Орської фортеці до Оренбурга, від Оренбурга до Уральська, від Уральська до Гур'єва містечка. Зв'язок між фортецями підтримували невеликі проміжні укріплення — редути, перед прикордонної укріпленої лінією на відстані 2—7 верст один від одного стояли зміцнення для сторожових загонів — форпости. Кожна фортеця мала кілька застав. Між форпостами безперервною лінією тяглися загородження з березових або талових прутів. Така прикордонна служба башкирів тривала майже триста років, до 1840—1850 років, коли з приєднанням Казахстану до Росії кордони імперії відсунулися далеко на південний схід від Башкортостану. У 1798—1849 роках башкири щорічно виставляли на Оренбурзьку прикордонну лінію 5,5 тисячі осіб.
Охорону Оренбурзької лінії башкирська військо несло за свій рахунок. Постачання зброєю, одягом, кіньми і їстівними припасами воїнів вироблялося в порядку «підмоги», яка виявлялася усіма башкирами. Громадська допомога надавалася також господарствам відряджених на службу.
Однострій
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi9hL2FkLzI3XzEyNThfQm9va19pbGx1c3RyYXRpb25zX29mX0hpc3RvcmljYWxfZGVzY3JpcHRpb25fb2ZfdGhlX2Nsb3RoZXNfYW5kX3dlYXBvbnNfb2ZfUnVzc2lhbl90cm9vcHMuanBnLzIyMHB4LTI3XzEyNThfQm9va19pbGx1c3RyYXRpb25zX29mX0hpc3RvcmljYWxfZGVzY3JpcHRpb25fb2ZfdGhlX2Nsb3RoZXNfYW5kX3dlYXBvbnNfb2ZfUnVzc2lhbl90cm9vcHMuanBn.jpg)
Якоїсь статутної форми одягу в Башкирських полках до 1829 року не було. Воїни носили національні бойові костюми, на деяких вершниках були кольчуги. Зброєю служили списи, шаблі азійського типу, ґнотові рушниці з сошками. На поясі воїн носив сагайдак зі стрілами і налуччя з луком. На озброєнні у війську перебували пістолети, шаблі, луки, стріли і 2-метрові піки.
Однострій службовців Башкирського війська включало шапки, сині суконні мундири або куртки, світло-сині пояси, сині шаровари з червоними лампасами і чорні чоботи, а з 1844 року кашкети з синьою тулією і червоним околишем з кокардою, чекмені, ремені і чорні чоботи.
З 1846 року носіння форми стало обов'язковим тільки в разі відрядження службовців до західних і південних кордонів імперії.
В армійських козацьких військах в результаті реформ 1855 року козачі генерали, штаб- і обер-офіцери Башкирського війська носили такий однострій: напівкаптан білий з синім бешметом залишається, але на комірі бешмет і по краю рукавів напівкаптана, для означення чинів, нашитий срібна смуга: у генералів широка, у шт.-офіцер вузька, у об.-офіцерів галунна стрічка залишається якою була. Замість еполетів червоні суконні погони з галунами, за чинами. Еполети і чекмень скасовані.
Кантони і чисельність війська
У 1798—1803 рр. було 11 башкирських кантонів і 5 мещерякських кантонів. Башкирські кантони територіально були розташовані в таких районах: 1-й в Пермському і Осинському повітах; 2-й — в Єкатеринбурзькому і Шадринському повітах Пермської губернії; 3-й — в Троїцькому повіті, 4-й — в Челябінському, 5-й — в Бірському, 6-й — у Верхньоуральському, 7-й — в Уфимському, 8-й — в Стерлитамакському, 9-й — в Оренбурзькому, 10-й — в Бугульмінському і 11-й — в Мензелінському повіті Оренбурзької губернії.
У 1803 р. був утворений ще один башкирський кантон виділенням у самостійну адміністративну одиницю башкир Шадринського повіту і їх стало 12 (1-й — в Осинському і Пермському повітах, 2-й — в Єкатеринбурзькому і Красноуфимському і 3-й — в Шадринському пермської губернії).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi85LzlhL0Jhc2hxb3J0LmpwZy8yMjBweC1CYXNocW9ydC5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly91cGxvYWQud2lraW1lZGlhLm9yZy93aWtpcGVkaWEvY29tbW9ucy90aHVtYi8zLzNhLyVEMCU5RiVEMCVCNSVEMSU4NyVEMCVCMCVEMSU4MiVEMSU4Q18xOC0lRDAlQjMlRDAlQkVfJUQxJThFJUQxJTgwJUQxJTgyJUQwJUIwXzExLSVEMCVCMyVEMCVCRV8lRDAlOTElRDAlQjAlRDElODglRDAlQkElRDAlQjglRDElODAlRDElODElRDAlQkElRDAlQkUlRDAlQjMlRDAlQkVfJUQwJUJBJUQwJUIwJUQwJUJEJUQxJTgyJUQwJUJFJUQwJUJEJUQwJUIwLmpwZy8yMjBweC0lRDAlOUYlRDAlQjUlRDElODclRDAlQjAlRDElODIlRDElOENfMTgtJUQwJUIzJUQwJUJFXyVEMSU4RSVEMSU4MCVEMSU4MiVEMCVCMF8xMS0lRDAlQjMlRDAlQkVfJUQwJTkxJUQwJUIwJUQxJTg4JUQwJUJBJUQwJUI4JUQxJTgwJUQxJTgxJUQwJUJBJUQwJUJFJUQwJUIzJUQwJUJFXyVEMCVCQSVEMCVCMCVEMCVCRCVEMSU4MiVEMCVCRSVEMCVCRCVEMCVCMC5qcGc=.jpg)
У 1832 році 4-й кантон, розташований в Троїцькому повіті, був поділені на 2: 4-й Загорний і 4-й Західний. У Челябінському повіті перебував 5-й; у Верхньоуральському — 6-й; в Уфимському — 7-й; в Стерлитамакському — 8-й; в Оренбурзькому — 9-й; в Бірському — 10-й; в Мензелінському, Єлабужському, Сарапульському — 11-й; в Бугульмінському і Белебеєвському повітах — 12-й.
У 1847 році 4-й Західний кантон в Троїцькому повіті перейменований в 5-й кантон.
Існуючий до цього 5-й кантон відповідно отримав порядковий номер 6, а 6-й стає 7-м, 7-й — 8-м і тощо. Так, в 1832—1847 рр. в Башкирсько-мещерякському війську були два кантони під одним і тим же номером; з 1847 по 1855 рік башкири мали 13, а мишари — 4 (в 1847 р. 5-й мішарський кантон, розташований у Бугульмінському повіті, був ліквідований шляхом перерахування його жителів до сусідніх башкирських кантонів). У період з 1855 по 1863 рік з приєднанням до башкирського війська тептярів і бобирів кількість кантонів доходила до 28.
У 1863—1865 рр. всі 28 кантонів були зведені в 11 кантонів за повітовим принципом. Тому кантони мали і номера, і повітову назву: 1-й кантон називався Оренбурзьким, 2-й — Верхньоуральським, 3-й — Троїцьким, 4-й — Челябінським, 5-й — Червоноуфимським, 6-й — Бірським, 7-й — Мензелінським, 8-й — Бугурусланським, 9-й — Белебеєвським, 10-й — Уфимським і 11-й — Стерлитамакським.
У 1856 році Башкирське військо було розділене на 28 кантонів.
У 1863—1865 рр. всі 28 кантонів знову були зведені в 11 кантонів за повітовим принципом.
У 1850 році населення Башкирсько-мещерякського війська становило 546 тисяч башкирів і мішарів, при цьому башкири становили 83 % їх загального числа.
У 1855 році до складу Башкирсько-мещерякського війська були включені 266 тисяч тептярів і бобилів. У 1858 році населення війська становило 834 тисячі осіб.
Чисельність населення Башкирсько-мещерякського війська за дев'ятою ревізією:
Губернії і землі | Повіти й округи | № кантону | число жителів | ||
---|---|---|---|---|---|
чоловік. статі | жін. статі | обох статей | |||
Башкирські кантони: | |||||
Пермська | Осинський і Красноуфимський | 1 | 9507 | 8516 | 18 023 |
Красноуфимський і Єкатеринбурзький | 2 | 6884 | 6443 | 13 327 | |
Шадринський | 3 | 9695 | 8581 | 18 276 | |
Оренбурзька | Троїцький і Верхньоуральський | 4 | 5748 | 5748 | 11 512 |
Троїцький | 5 | 6224 | 5955 | 12 179 | |
Челябінський | 6 | 19 837 | 17 453 | 37 290 | |
Верхньоуральський і Оренбурзький | 7 | 30 298 | 28 415 | 58 713 | |
Стерлитамакський і Верхньоуральський | 8 | 24 248 | 23 542 | 47 790 | |
Уфимський | 9 | 12 763 | 12 143 | 24 906 | |
Оренбурзька і Самарська | Оренбурзький, Стерлитамакський, Бугурусланський і Бузулукський | 10 | 45 997 | 44 218 | 90 213 |
Оренбурзька і Вятська | Бирський і Сарапульський | 11 | 30 452 | 29 485 | 59 937 |
Бирський і Сарапульськийь | 12 | 27 350 | 27 053 | 54 403 | |
Оренбурзька і частина Самарської | Белебеєвський і Бугульминський | 13 | 30 957 | 30 681 | 61 638 |
Разом: | 259 976 | 248 233 | 508 209 | ||
Мещерякські кантони: | |||||
Оренбурзька і Самарська | Стерлитамакський, Белебеєвський і Бугурусланський | 1 | 5150 | 5266 | 10 416 |
Оренбурзька | Уфимський і Бирський | 2 | 16 969 | 16 612 | 33 590 |
Бирський | 3 | 13 060 | 12 591 | 25 651 | |
Уфимський, Белебеєвський і Мензелінський | 4 | 8648 | 8495 | 17 143 | |
Разом: | 43 827 | 42 973 | 86 800 | ||
Всього в башкирських і мещерякських кантонах | 303 803 | 291 206 | 595 009 |
Командувачі війська
- полковник, з 1838 генерал-майор С. Ціолковський (4.12.1834-28.11.1840);
- підполковник, з 1843 полковник Н. Балкашинов (28.11.1840-2.4.1845);
- полковник, з 1846 року генерал-майор Г. Жуковський (1846—1848);
- полковник Н. Беклемишев (04.1849-20.12.1850);
- генерал-майор Я. Середа (04.1851-30.10.1851);
- (т.в.о.) полковник граф І. Толстой (30.10.1851-04.1852);
- генерал-майор Н. Балкашинов (25.12.1851-05.1853);
- (т.в.о.) підполковник А. Толмачов (05.1853-02.1854);
- генерал-майор, з травня 1856 генерал-лейтенант Н. Балкашинов (02.1854-05.1858);
- (т.в.о.) полковник Х. Рейтерн (05.1858-08.1859);
- (т.в.о.) полковник А. Сінбірін (12.08.1859-01.02.1860);
- генерал-майор Н. Тетеревніков (01.02.1860-04.1862);
- (т.в.о.) полковник А. Богуславський (05.1862-1864).
Примітки
- Илл. 2473. Рядовой Тептярских полков, 1819-1825 // : в 30 т., в 60 кн / Под ред. . — Т. 18. (рос.)
- Орлов А. М. // Нижегородские татары: этнические корни и исторические судьбы. Мещера — прародина нижегородских татар. Иски-юрт Мещера. Архів оригіналу за 28 січня 2021. Процитовано 23 березня 2021.
- Вельяминов-Зернов, 1863, с. 74.
- Орлов А. М. // Нижегородские татары: этнические корни и исторические судьбы. Татары-мишари в Пьянско-Сурском районе. К истории возникновения современных татарских селений. Архів оригіналу за 28 січня 2021. Процитовано 23 березня 2021.
- Ислам и военная служба в России.
- Статья в Башкортостан: краткая энциклопедия[недоступне посилання з Май 2018]
- Башкирское войско
- Ислам и военная служба в России
- Западные башкиры[недоступне посилання з Сентябрь 2018]
- Петр Кеппен. «Девятая ревизия: исследование о числе жителей в России в 1851 году»
- Кто вы, западные башкиры, или о чём говорят исторические документы?[недоступне посилання з Сентябрь 2018]
- Возможно ошибка в наборе текста
Література
- Асфандіяров А. З. Введення кантонів системи управління в Башкирії // З історії Башкирії. Уфа, 1968.
- Асфандіяров А. З. кантон управління в Башкирії. Уфа, Кітап. 2005.
- Башкирское войско // Военная энциклопедия : [в 18 т.] : ( )[рос.] / под ред. В. Ф. Новицкого [и др.]. — СПб. ; [М.] : Тип. т-ва [ru], 1911—1915. (рос.)
Див. також
Посилання
- Рахимов Р. Н., Таймасов Р. С. Башкирське військо // Башкирська енциклопедія / Гл. ред. М. А. Ільхамом. — Уфа: ГАУН " Башкирська енциклопедія ", 2015—2020. — ISBN 978-5-88185-306-8.
- Кінний башкир [Архівовано 26 січня 2021 у Wayback Machine.]
- Густерін П. В. Башкирське військо Російської імперії [Архівовано 18 квітня 2021 у Wayback Machine.]
- Кантони Башкирія-Мещерякского війська (зі зменшеною картою)
История Башкирского войска на YouTube
Северные Амуры на YouTube
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bashkirsko mesheryakske vijsko z 1855 roku Bashkirske vijsko bashk Bashҡort mishәr gәskәre tat Bashkort mishәr gaskәre irregulyarni formuvannya na teritoriyi Orenburzkoyi guberniyi skladene z bashkirskogo i mesheryakskogo vijska piznishe takozh vklyuchilo do svogo skladu Teptyarski polki zaznachenih gubernij Karta zemel Orenburzkogo Uralskogo i Bashkirskogo kozackih vijsk v 1858 roci V literaturi zustrichayetsya najmenuvannya Bashkirske i Mesheryacke vijsko Zmist 1 Istoriya vijska 2 Komplektuvannya vijska 3 Sluzhba 4 Odnostrij 5 Kantoni i chiselnist vijska 6 Komanduvachi vijska 7 Primitki 8 Literatura 9 Div takozh 10 PosilannyaIstoriya vijskared nbsp Kozak bashkirskih kantoniv 1829 1838 rr nbsp Ober oficer i kozak misharskih kantoniv 1845 r nbsp Ryadovij Teptyarskih polkiv 1819 1825 1 Vitoki vijska vidnosyat do XV XVI st koli Moskovska derzhava priyednala do sebe Mesheru z neselenimi u nij tatarami misharyami yaki stali skladati osoblive pomisne vijsko U Mesheri ototozhnyuvalosya dva zdavalosya b riznih ponyattya tatari i kozaki Prosti tatari u moskovitiv nazivalisya kozakami ta j sami voni sebe tezh nazivali kozakami 2 3 Chastinu cih kozakiv Ivan IV pereseliv na Suru dlya ohoroni shidnoyi Ukrayini reshtu deportuvali na Donshinu Vidomij namisnik Kurmishskogo povitu novohreshenij tatarin Kazakov predok knyaziv Shejsupovih 4 Pid natiskom hristiyanizaciyi bagato mishariv jshli na shid Piznishe koli bashkiri uvijshli do skladu Moskovskogo carstva voni zberegli za soboyu pravo mati zbrojni formuvannya Dostovirno vidomo pro uchast bashkirskih kinnih polkiv v boyah na boci Moskoviyi u chasi Livonskoyi vijni 5 Zgidno z ukazom vid 10 21 kvitnya 1798 roku bashkirske i misharske naselennya krayu bulo perevedene do vijskovo sluzhilogo stanu i zobov yazuvalosya nesti prikordonnu sluzhbu na shidnih rubezhah Moskoviyi V administrativnomu vimiri buli stvoreni kantoni tim samim bula ostatochna vvedena kantonu sistema upravlinnya v Bashkortostani Zauralski bashkiri viyavilisya v skladi 2 go Yekaterinburzkij i Shadrinskij poviti 3 go Troyickij povit i 4 go Chelyabinskij povit kantoniv 2 j kanton znahodivsya v Permskij 3 j i 4 j v Orenburzkij guberniyah U 1802 1803 rr bashkiri Shadrinskogo povitu buli vidileni v samostijnij 3 j kanton U zv yazku z cim zminilisya i poryadkovi nomeri kantoniv Kolishnij 3 j kanton Troyickij povit stav 4 m a kolishnij 4 j Chelyabinskij povit 5 m Teritorialno podilyalosya na 16 kantoniv v tomu chisli 11 bashkirskih i 5 mesheryakskih Kilkist i numeraciya kantoniv za chas isnuvannya kilka raziv zminyuvalasya do 50 h rokiv XIX stolittya bulo vzhe 28 bashkirskih kantoniv Na sluzhbu prizivalisya voyaki u vici vid 20 do 50 rokiv vid 4 5 dvoriv po cherzi vistavlyavsya odin cholovik Vijsko bralo uchast u Francuzko rosijskij vijni 1812 roku i zakordonnih pohodah 1813 1814 rr 28 bashkirskih polkiv rosijsko tureckij vijni 1828 1829 rr 2 polki Hivinskomu pohodi 1839 1840 rr Kokandskih pohodah 1852 i 1853 rokiv Krimskij vijni 1853 1856 rr 2 polki 6 Za smilivist pri zahisti Baltijskogo uzberezhzhya vid anglo francuzkih desantiv osobovomu skladu 1 go i 3 go Bashkirskih polkiv vijska bula ogoloshena podyaka a bagatom voyinam vrucheni medali V pam yat vijni 1853 1856 rr Veliki zmini sistemi kantoniv upravlinnya buli zrobleni v 30 h rokah XIX stolittya Do 1834 roku Vijsko ne malo ni vijskovogo otamana ni specialnoyi kancelyariyi a kantonne nachalstvo pidporyadkovuvalosya general gubernatoru Orenburzkogo krayu U serpni 1834 roku buv viznachenij pershij komanduvach Bashkirsko mesheryakskogo vijska polkovnik S Ciolkovskij Z bashkirskogo i misharskogo naselennya krayu utvorili Bashkirsko mesheryakske vijsko sho vklyuchalo 17 kantoniv Ostanni buli ob yednani v kuratoriyi Bashkiri j mishari 2 go Yekaterinburzkij i Chervonoufimskij poviti i 3 go Shadrinskij povit kantoniv vhodili do pershoyi 4 go Troyickij povit i 5 go Chelyabinskij povit do drugoyi kuratoriyi z centrami vidpovidno v Krasnoufimsku i Chelyabinsku Zakonom Pro priyednannya teptyariv bobiliv do Bashkirsko mesheryakskogo vijska vid 22 lyutogo 1855 roku teptyarski polki sho skladalisya z teptyariv i bobiliv buli vklyucheni do kantonnoyi sistemi Bashkirsko mesheryakskogo vijska Piznishe nazva bula zminena na Bashkirske vijsko Zakonom Pro imenuvannya nadali Bashkirsko mesheryakskogo vijska Bashkirskim vijskom 31 zhovtnya 1855 roku Na 1860 rik vijsko ohoplyuvalo teritoriyu Bashkirskoe vojsko raspolozheno vo vseh uezdah Orenburgskoj gubernii v uezdah Krasnoufimskom Ekaterinburgskom Shadrinskom i Osinskom Permskoj gubernii Elabuzhskom i Sarapulskom Vyatskoj gubernii Bugulminskom Buzulukskom i Buguruslanskom Samarskoj gubernii Vestnik Imperatorskogo Russkogo Geograficheskogo obshestva XXIX ch 1860 S P Vijsko skasovano visochajshim zatverdzhennyam dumki Derzhavnoyi radi Pro peredachu upravlinnya bashkirami z vijskovogo u civilne vidomstvo vid 2 lipnya 1865 roku Za Polozhennyam pro bashkiriv vid 14 travnya 1863 roku bashkiri mishari teptyari i bobiri buli perevedeni v civilne vidomstvo Komplektuvannya vijskared Pravlinnya Bashkirsko mesheryakskogo vijska komplektuvalosya z armijskih shtab oficeriv kantonne v punktah postijnoyi dislokaciyi i pohidne linijne i ekspedicijne kerivnictvo z bashkir mishariv i teptyariv A posadovi osobi Bashkirsko mesheryakskogo vijska komplektuvalisya z predstavnikiv bashkirskih i misharskih feodaliv Voni priznachalisya kantonnimi nachalnikami i zatverdzhuvalisya general gubernatorom Chini vijska podilyalisya na dijsni klasni i zauryad chini Armijski pidpraporshik praporshik poruchik kapitan major pidpolkovnik polkovnik general major kozachi uryadnik horunzhij sotnik osavul vijskovij starshina dijsni i klasni chini vid 14 do 12 klasu prisvoyuvalisya carem i vijskovim ministrom za vijskovi abo osoblivi zaslugi Do zauryad chiniv nalezhali zauryad horunzhij zauryad sotnik zauryad osavul yaki prisvoyuvalisya general gubernatorom Bashkirsko mesheryakske vijsko pidporyadkovuvalosya general gubernatoru Orenburzkogo krayu 7 Na choli vijska stoyav komanduvach yakij mav vidpovidno do velinnya imperatora vid 16 listopada 1850 r i 2 serpnya 1853 r prava nachalnika diviziyi za shtatom jomu pokladavsya pomichnik na takih zhe pravah yak u nachalnika shtabu Orenburzkogo kozachogo vijska Komanduvachu pidporyadkovuvalasya Kancelyariya komanduvacha Bashkirsko mesheryakskogo vijska yaka spochatku skladalasya z dvoh stolonachalnikiv dvoh yihnih pomichnikiv pismovoditelya dvoh pisariv perekladacha i p yati sluzhiteliv U 1840 roci v zv yazku z rostom chisla nerozibranih sprav shtat kancelyariyi buv zbilshenij U 1855 1863 rr kancelyariya perebuvala na timchasovomu shtati pravitel kancelyariyi chotiri stolonachalniki j chotiri yihnih pomichniki chetvero starshih pisariv chetvero molodshih pisariv kancelyarski sluzhbovci a takozh arhivarius i jogo pomichnik skarbnik i jogo pomichnik ekzekutor perekladach Kancelyariyi vijska pidporyadkovuvalisya v dilovodnih shodo pikluvalniki stryapchi kantoni nachalniki bashkirskih kantoniv sho mali vlasnij shtat pomichnikiv perekladachiv pisariv U riznij chas do kancelyariyi prikomandirovuvalisya chinovniki i oficeri dlya vikonannya osoblivih doruchen Kancelyariya utrimuvalasya koshtom vijskovogo kapitalu U razi uchasti Bashkirskogo vijska v pohodah rosijskoyi armiyi vono komplektuvalo p yatisotenni polki v yakih za shtatnim rozkladom peredbachavsya vijskovij imam polkovij mulla U komandnij sklad bashkirskogo kozachogo polku vhodili 30 osib komandir polku starshina 5 osavuliv 5 sotnikiv 5 horunzhij kvartirmejster mulla 1 2 pisari j 10 p yatdesyatnikiv 8 Dlya pidgotovki fahivciv v Orenburzkomu Neplyuyevskomu kadetskomu korpusi peredbachalosya 30 misc dlya ditej oficeriv vijska Sluzhbared nbsp Prapor 9 go Bashkirskogo kantonu v 1805 roci Pered Francuzko radyanskoyu vijnoyu 1812 roku Orenburzka prikordonna ukriplena liniya prohodila vid richki Tobol do Kaspijskogo morya i bula rozdilena na p yat distancij vid Zverinogolovskoyi forteci do Verhnouralska vid Verhnouralska do Orskoyi forteci vid Orskoyi forteci do Orenburga vid Orenburga do Uralska vid Uralska do Gur yeva mistechka Zv yazok mizh fortecyami pidtrimuvali neveliki promizhni ukriplennya reduti pered prikordonnoyi ukriplenoyi liniyeyu na vidstani 2 7 verst odin vid odnogo stoyali zmicnennya dlya storozhovih zagoniv forposti Kozhna fortecya mala kilka zastav Mizh forpostami bezperervnoyu liniyeyu tyaglisya zagorodzhennya z berezovih abo talovih prutiv Taka prikordonna sluzhba bashkiriv trivala majzhe trista rokiv do 1840 1850 rokiv koli z priyednannyam Kazahstanu do Rosiyi kordoni imperiyi vidsunulisya daleko na pivdennij shid vid Bashkortostanu U 1798 1849 rokah bashkiri shorichno vistavlyali na Orenburzku prikordonnu liniyu 5 5 tisyachi osib 7 Ohoronu Orenburzkoyi liniyi bashkirska vijsko neslo za svij rahunok Postachannya zbroyeyu odyagom kinmi i yistivnimi pripasami voyiniv viroblyalosya v poryadku pidmogi yaka viyavlyalasya usima bashkirami Gromadska dopomoga nadavalasya takozh gospodarstvam vidryadzhenih na sluzhbu 7 Odnostrijred nbsp Uryadnik i shtab oficer bashkirskih kantoniv 1838 1845 rr Yakoyis statutnoyi formi odyagu v Bashkirskih polkah do 1829 roku ne bulo Voyini nosili nacionalni bojovi kostyumi na deyakih vershnikah buli kolchugi Zbroyeyu sluzhili spisi shabli azijskogo tipu gnotovi rushnici z soshkami Na poyasi voyin nosiv sagajdak zi strilami i naluchchya z lukom Na ozbroyenni u vijsku perebuvali pistoleti shabli luki strili i 2 metrovi piki Odnostrij sluzhbovciv Bashkirskogo vijska vklyuchalo shapki sini sukonni mundiri abo kurtki svitlo sini poyasi sini sharovari z chervonimi lampasami i chorni choboti a z 1844 roku kashketi z sinoyu tuliyeyu i chervonim okolishem z kokardoyu chekmeni remeni i chorni choboti Z 1846 roku nosinnya formi stalo obov yazkovim tilki v razi vidryadzhennya sluzhbovciv do zahidnih i pivdennih kordoniv imperiyi V armijskih kozackih vijskah v rezultati reform 1855 roku kozachi generali shtab i ober oficeri Bashkirskogo vijska nosili takij odnostrij napivkaptan bilij z sinim beshmetom zalishayetsya ale na komiri beshmet i po krayu rukaviv napivkaptana dlya oznachennya chiniv nashitij sribna smuga u generaliv shiroka u sht oficer vuzka u ob oficeriv galunna strichka zalishayetsya yakoyu bula Zamist epoletiv chervoni sukonni pogoni z galunami za chinami Epoleti i chekmen skasovani Kantoni i chiselnist vijskared U 1798 1803 rr bulo 11 bashkirskih kantoniv i 5 mesheryakskih kantoniv Bashkirski kantoni teritorialno buli roztashovani v takih rajonah 1 j v Permskomu i Osinskomu povitah 2 j v Yekaterinburzkomu i Shadrinskomu povitah Permskoyi guberniyi 3 j v Troyickomu poviti 4 j v Chelyabinskomu 5 j v Birskomu 6 j u Verhnouralskomu 7 j v Ufimskomu 8 j v Sterlitamakskomu 9 j v Orenburzkomu 10 j v Bugulminskomu i 11 j v Menzelinskomu poviti Orenburzkoyi guberniyi U 1803 r buv utvorenij she odin bashkirskij kanton vidilennyam u samostijnu administrativnu odinicyu bashkir Shadrinskogo povitu i yih stalo 12 1 j v Osinskomu i Permskomu povitah 2 j v Yekaterinburzkomu i Krasnoufimskomu i 3 j v Shadrinskomu permskoyi guberniyi nbsp Bashkir Velika francuzka litografiya vikonana Yazetom 1788 1871 po malyunku Goranke Verneta Blizko 1840 roku nbsp Pechitka 18 go yurta 11 go Bashkirskogo kantonu U 1832 roci 4 j kanton roztashovanij v Troyickomu poviti buv podileni na 2 4 j Zagornij i 4 j Zahidnij U Chelyabinskomu poviti perebuvav 5 j u Verhnouralskomu 6 j v Ufimskomu 7 j v Sterlitamakskomu 8 j v Orenburzkomu 9 j v Birskomu 10 j v Menzelinskomu Yelabuzhskomu Sarapulskomu 11 j v Bugulminskomu i Belebeyevskomu povitah 12 j U 1847 roci 4 j Zahidnij kanton v Troyickomu poviti perejmenovanij v 5 j kanton Isnuyuchij do cogo 5 j kanton vidpovidno otrimav poryadkovij nomer 6 a 6 j staye 7 m 7 j 8 m i tosho Tak v 1832 1847 rr v Bashkirsko mesheryakskomu vijsku buli dva kantoni pid odnim i tim zhe nomerom z 1847 po 1855 rik bashkiri mali 13 a mishari 4 v 1847 r 5 j misharskij kanton roztashovanij u Bugulminskomu poviti buv likvidovanij shlyahom pererahuvannya jogo zhiteliv do susidnih bashkirskih kantoniv U period z 1855 po 1863 rik z priyednannyam do bashkirskogo vijska teptyariv i bobiriv kilkist kantoniv dohodila do 28 U 1863 1865 rr vsi 28 kantoniv buli zvedeni v 11 kantoniv za povitovim principom Tomu kantoni mali i nomera i povitovu nazvu 1 j kanton nazivavsya Orenburzkim 2 j Verhnouralskim 3 j Troyickim 4 j Chelyabinskim 5 j Chervonoufimskim 6 j Birskim 7 j Menzelinskim 8 j Buguruslanskim 9 j Belebeyevskim 10 j Ufimskim i 11 j Sterlitamakskim 9 U 1856 roci Bashkirske vijsko bulo rozdilene na 28 kantoniv 10 U 1863 1865 rr vsi 28 kantoniv znovu buli zvedeni v 11 kantoniv za povitovim principom 11 U 1850 roci naselennya Bashkirsko mesheryakskogo vijska stanovilo 546 tisyach bashkiriv i mishariv pri comu bashkiri stanovili 83 yih zagalnogo chisla U 1855 roci do skladu Bashkirsko mesheryakskogo vijska buli vklyucheni 266 tisyach teptyariv i bobiliv U 1858 roci naselennya vijska stanovilo 834 tisyachi osib Chiselnist naselennya Bashkirsko mesheryakskogo vijska za dev yatoyu reviziyeyu 10 Guberniyi i zemli Poviti j okrugi kantonu chislo zhiteliv cholovik stati zhin stati oboh statej Bashkirski kantoni Permska Osinskij i Krasnoufimskij 1 9507 8516 18 023 Krasnoufimskij i Yekaterinburzkij 2 6884 6443 13 327 Shadrinskij 3 9695 8581 18 276 Orenburzka Troyickij i Verhnouralskij 4 5748 5748 11 512 Troyickij 5 6224 5955 12 179 Chelyabinskij 6 19 837 17 453 37 290 Verhnouralskij i Orenburzkij 7 30 298 28 415 58 713 Sterlitamakskij i Verhnouralskij 8 24 248 23 542 47 790 Ufimskij 9 12 763 12 143 24 906 Orenburzka i Samarska Orenburzkij Sterlitamakskij Buguruslanskij i Buzulukskij 10 45 997 44 218 90 213 Orenburzka i Vyatska Birskij i Sarapulskij 12 11 30 452 29 485 59 937 Birskij i Sarapulskij 12 27 350 27 053 54 403 Orenburzka i chastina Samarskoyi Belebeyevskij i Bugulminskij 13 30 957 30 681 61 638 Razom 259 976 248 233 508 209 Mesheryakski kantoni Orenburzka i Samarska Sterlitamakskij Belebeyevskij i Buguruslanskij 1 5150 5266 10 416 Orenburzka Ufimskij i Birskij 2 16 969 16 612 33 590 Birskij 3 13 060 12 591 25 651 Ufimskij Belebeyevskij i Menzelinskij 4 8648 8495 17 143 Razom 43 827 42 973 86 800 Vsogo v bashkirskih i mesheryakskih kantonah 303 803 291 206 595 009Komanduvachi vijskared polkovnik z 1838 general major S Ciolkovskij 4 12 1834 28 11 1840 pidpolkovnik z 1843 polkovnik N Balkashinov 28 11 1840 2 4 1845 polkovnik z 1846 roku general major G Zhukovskij 1846 1848 polkovnik N Beklemishev 04 1849 20 12 1850 general major Ya Sereda 04 1851 30 10 1851 t v o polkovnik graf I Tolstoj 30 10 1851 04 1852 general major N Balkashinov 25 12 1851 05 1853 t v o pidpolkovnik A Tolmachov 05 1853 02 1854 general major z travnya 1856 general lejtenant N Balkashinov 02 1854 05 1858 t v o polkovnik H Rejtern 05 1858 08 1859 t v o polkovnik A Sinbirin 12 08 1859 01 02 1860 general major N Teterevnikov 01 02 1860 04 1862 t v o polkovnik A Boguslavskij 05 1862 1864 Primitkired Ill 2473 Ryadovoj Teptyarskih polkov 1819 1825 Istoricheskoe opisanie odezhdy i vooruzheniya rossijskih vojsk s risunkami sostavlennoe po vysochajshemu poveleniyu v 30 t v 60 kn Pod red A V Viskovatova T 18 ros Orlov A M Nizhegorodskie tatary etnicheskie korni i istoricheskie sudby Meshera prarodina nizhegorodskih tatar Iski yurt Meshera Arhiv originalu za 28 sichnya 2021 Procitovano 23 bereznya 2021 Velyaminov Zernov 1863 s 74 Orlov A M Nizhegorodskie tatary etnicheskie korni i istoricheskie sudby Tatary mishari v Pyansko Surskom rajone K istorii vozniknoveniya sovremennyh tatarskih selenij Arhiv originalu za 28 sichnya 2021 Procitovano 23 bereznya 2021 Islam i voennaya sluzhba v Rossii Statya v Bashkortostan kratkaya enciklopediya nedostupne posilannya z Maj 2018 a b v Bashkirskoe vojsko Islam i voennaya sluzhba v Rossii Zapadnye bashkiry nedostupne posilannya z Sentyabr 2018 a b Petr Keppen Devyataya reviziya issledovanie o chisle zhitelej v Rossii v 1851 godu Kto vy zapadnye bashkiry ili o chyom govoryat istoricheskie dokumenty nedostupne posilannya z Sentyabr 2018 Vozmozhno oshibka v nabore tekstaLiteraturared Asfandiyarov A Z Vvedennya kantoniv sistemi upravlinnya v Bashkiriyi Z istoriyi Bashkiriyi Ufa 1968 Asfandiyarov A Z kanton upravlinnya v Bashkiriyi Ufa Kitap 2005 Bashkirskoe vojsko Voennaya enciklopediya v 18 t ros pod red V F Novickogo i dr SPb M Tip t va I V Sytina ru 1911 1915 ros Div takozhred Vijskova sluzhba bashkirivPosilannyared Rahimov R N Tajmasov R S Bashkirske vijsko Bashkirska enciklopediya Gl red M A Ilhamom Ufa GAUN Bashkirska enciklopediya 2015 2020 ISBN 978 5 88185 306 8 Kinnij bashkir Arhivovano 26 sichnya 2021 u Wayback Machine Gusterin P V Bashkirske vijsko Rosijskoyi imperiyi Arhivovano 18 kvitnya 2021 u Wayback Machine Kantoni Bashkiriya Mesheryakskogo vijska zi zmenshenoyu kartoyu nbsp Istoriya Bashkirskogo vojska na YouTube nbsp Severnye Amury na YouTube Otrimano z https uk wikipedia org w index php title Bashkirsko mesheryakske vijsko amp oldid 40423451