Фатхелкадир Мустафійович Сулейманов (башк. Фәтхелҡадир Мостафа улы Сөләймәнов; в еміграції — Абдулкадир Інан (башк. Абдулҡадир Инан); 29 жовтня 1889 року, село Шига [ru] Уфимської губернії (нині село Сарикульмяк Кунашацького району Челябінської області) Росія — 26 липня 1976 року, Стамбул, Туреччина) — вчений, письменник, учасник башкирського національно-визвольного руху. В його вважають світилом як вітчизняної науки, так і світової тюркології.
Абдулкадир Інан | ||||
---|---|---|---|---|
башк. Абдулҡадир Инан | ||||
![]() | ||||
Народження | 29 жовтня 1889 Сарикульмяк, d, Пермська губернія, Російська імперія | |||
Смерть | 26 липня 1976 (86 років) Стамбул, Туреччина | |||
Громадянство (підданство) | ![]() ![]() ![]() | |||
Знання мов | ||||
Діяльність | ||||
Викладав | Університет Анкари | |||
Alma mater | d | |||
Посада | головний редактор | |||
| ||||
| ||||
Біографія
Фатхелкадир Сулейманов (в еміграції взяв псевдонім — Абдулкадир Інан) народився 29 жовтня 1889 року в башкирському селі Шига (тепер Сарикульмяк) Кунашацького району Челябінської області. Батько Мустафа викладав в медресе, а мати вченого — Закія, яка народилася в селі Булатова Аргаяшського району Челябінської області, має у своєму родовідному дереві в якості одного з предків Біккула Галікеєва — соратника Салавата Юлаєва, який, утікши після придушення пугачовщини з рідних місць (аул Білян Білокатайського району Башкортостану), заснував на території сучасного Аргаяшського району село Ітбаєво. Могила [ru] Біккула Алікеєва (Галікеєва) збереглася на кладовищі села і досі є місцем поклоніння мусульман.
Навчався в школі при місцевій мечеті, а потім в Челябінському мектебі Хакіма-ахуна при Ак-мечеті. Фатхелкадир Сулейманов навчався [ru] у Троїцьку.
1913—1916 роки виявилися найбільш творчо плідними в біографії письменника, вірші і статті публікувалися в троїцькій газеті «Вакит» — «Вперед», потім в Челябінську, Уфі і Стерлітамаку. Він публікується під псевдонімом «Інан» («вірую») і пояснює його так:
«Я вірую в три речі. Перше — релігія ісламу, друге — наука, третє — велика тюркська нація. Прізвище Інан означає мою віру в ці три сили»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJpTHlWRU1DVkJOeVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNFFsOGxSREFsT1RFbFJEQWxRakFsUkRFbE9EZ2xSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRFbE9EQWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFrVWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1ZmSlVRd0pUbEdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSXlKVVF3SlVJNEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVReEpUZ3hKVVF4SlRneUpVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdMbkJ1Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbFFUY2xSREFsUWtJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREVsT0VKZkpVUXdKVGt4SlVRd0pVSXdKVVF4SlRnNEpVUXdKVUpCSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnd0pVUXhKVGd4SlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZYeVZFTUNVNVJpVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01DNXdibWM9LnBuZw==.png)
Після початку Першої світової війни його призвали на фронт. А після Лютневої революції був обраний солдатами Єкатеринбурзького гарнізону делегатом 2-го з'їзду робітничих, селянських і солдатських депутатів Уралу. У перші роки після Жовтневого перевороту Абдулкадир Інан був активним учасником башкирського національно-визвольного руху.
Навесні 1918 року в якості делегата від Метелевської волості (нині с. Метелево Аргаяшського району Челябінської області) брав участь в роботі з'їзду мусульман Уралу, що проходив у Челябінську. Після переїзду уряду Башкирської республіки з Оренбурга в Челябінськ був призначений 18 червня 1918 головним редактором газети Центрального башкирського шуро (ради) «Башкорт итфаки бюросынин мэхбире». У 1919—1920 рр. В якості члена Башкирського уряду брав активну участь у державному устрої Башкирської республіки, працював у Стерлітамаку, Уфі, Москві.
З квітня 1920 року Інан — член колегії Державного видавництва Башкирської Автономної Радянської Республіки. Не погодившись з обмеженням прав республіки, в знак протесту проти постанови ВЦВК і РНК РРФСР [ru]» від 19 травня 1920 року залишив свою посаду і виїхав в Середню Азію, потім у 1923 році разом з Ахмет-Закі Валіді покинув Росію.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl3THlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDT0NVeVF5VkVNQ1U1T0NWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNVeVF5VkVNQ1ZCTWlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQzV3Ym1jdk1qSXdjSGd0SlVRd0pUa3lKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVRd0pVSTRKVVF3SlVJMEpVUXdKVUk0SlRKREpVUXdKVGs0SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlRKREpVUXdKVUV5SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJekpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkVMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Після дворічних блукань в Афганістані, Ірані, Індії і країнах Європи, з 1925 року Інан залишається в Туреччині, де проводить решту життя. Він працював в Інституті тюркології, в 1933—1944 рр. — в [en], у 1955—1961 рр. — в Анкарському університеті, у 1964—1971 рр. — в Інституті турецької культури. В університеті він викладав алтайську, якутську, тувинську і хакаську мови. Будучи поліглотом, добре знав не тільки тюркські, але й арабську, німецьку та перську мови. Робота з оригіналами на цих мовах дозволила йому досягти глибини досліджень етнології, народних традицій, усної народної творчості і домусульманских вірувань багатьох тюркських народів.
Наукова діяльність
Інан був тюркським енциклопедистом, він автор понад 350 наукових статей. Дав науковий аналіз та інтерпретацію найважливіших тюркських писемних пам'яток: «Кутадгу белек» Ю. Балагасуні, «Дивану лугат ат-тюрк» Махмуда аль-Кашгарі, «Китабе деде-і Коркут» («Книга мого діда Коркута»), половецького словника «Куманський кодекс», «Чингіз-наме», киргизького епосу «Манас» та інших.
За понад 60 років наукової діяльності створив більше 300 фундаментальних робіт з тюркської історії, етнографії, фольклору, мовознавства і літературознавства, філософії. У творах Абдулкадира Інана «Башкорт моңо» («Туга башкира»), «Акшан-батир», «Монло тен» («Сумна ніч») оспівується героїчне минуле башкирського народу. Історична драма «Салауат батир» («Салават-батир») увійшла в репертуар Башкирського театру драми.
Його наукові дослідження були присвячені історії, етнології та мовознавства тюркських народів, проблем доісламських вірувань і поширення ісламу в Урало-Поволжі й Сибіру.
Пам'ять
- На батьківщині письменника Абдулкадира Інана в селі Сарикульмяк встановлено меморіальну дошку.
Примітки
- Значение научных идей Абдулкадира Инана в развитии этнологических, религиоведческих и правоведческих знаний/Дамир Валеев[недоступне посилання з Май 2018]
- Зауральская Башкирия. Кунашакский район[недоступне посилання з Май 2018]
- . Архів оригіналу за 16 січня 2021. Процитовано 12 травня 2019.
- . Архів оригіналу за 12 серпня 2020. Процитовано 12 травня 2019.
- . Архів оригіналу за 8 вересня 2019. Процитовано 12 травня 2019.
- . Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 8 червня 2012.
Література
- Абдулкадир Инан. Библиографический указатель. Издательство «Гилем». Уфа, 1996. 62 стр.
- Инан А. Шаманизм тарихта һәм бөгөн. Өфө, 1998.(на башк. яз.)
- Tarihte ve bugun samanizm. Materyaller ve Arastirmabar. III Baski. Abdulkadir Inan. Ankara, 1986 — 8:64.
- Из истории российской эмиграции: письма А.-З. Валидова и M. Чокаева (1924—1932 гг.). — Москва, РАН, 1999.
- Судьба и наследие башкирских ученых-эмигрантов. Уфа, 1995
- Башкортостан: Краткая энциклопедия. Уфа, 1996.
- Шакур Р. Абдулкадыр Инан//Знаменитые башкиры. Уфа, 1998. (башк. мовою)
- Хабиров М. М. Инан Абдулкадыр//Календарь знаменательных и памятных дат, 1999. Челябинская область. Ч., 1999.
Посилання
- [[https://web.archive.org/web/20190908042600/http://www.bashinform.ru/news/231741 Архівовано 8 вересня 2019 у Wayback Machine.] У Кунашакському районі Челябінської області сьогодні проходить конференція, присвячена 120-річчю Абдулкадира Інана]
- Зауральська Башкирія. Кунашакский район[недоступне посилання з травня 2019]
- Значення наукових ідей Абдулкадира Інана у розвитку етнологічних, релігієзнавчих та правознавчих знань/Дамір Валєєв[недоступне посилання з травня 2019]
- Абдулкадир Інан. На башкирському яйляу. Пер. Л. Аралбаевой [ 16 січня 2021 у Wayback Machine.]
- Інан Абдулкадыр [ 12 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- Філософська думка в Башкортостані[недоступне посилання з травня 2019]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Inan Div takozh Abdulkadir Fathelkadir Mustafijovich Sulejmanov bashk Fәthelҡadir Mostafa uly Solәjmәnov v emigraciyi Abdulkadir Inan bashk Abdulҡadir Inan 29 zhovtnya 1889 roku selo Shiga ru Ufimskoyi guberniyi nini selo Sarikulmyak Kunashackogo rajonu Chelyabinskoyi oblasti Rosiya 26 lipnya 1976 roku Stambul Turechchina vchenij pismennik uchasnik bashkirskogo nacionalno vizvolnogo ruhu V jogo vvazhayut svitilom yak vitchiznyanoyi nauki tak i svitovoyi tyurkologiyi Abdulkadir Inanbashk Abdulҡadir InanNarodzhennya29 zhovtnya 1889 1889 10 29 Sarikulmyak d Permska guberniya Rosijska imperiyaSmert26 lipnya 1976 1976 07 26 86 rokiv Stambul TurechchinaGromadyanstvo piddanstvo Rosijska imperiya Rosijska SFRR TurechchinaZnannya movbashkirska i tureckaDiyalnistdramaturgVikladavUniversitet AnkariAlma materdPosadagolovnij redaktor Abdulkadir Inan u VikishovishiBiografiyaFathelkadir Sulejmanov v emigraciyi vzyav psevdonim Abdulkadir Inan narodivsya 29 zhovtnya 1889 roku v bashkirskomu seli Shiga teper Sarikulmyak Kunashackogo rajonu Chelyabinskoyi oblasti Batko Mustafa vikladav v medrese a mati vchenogo Zakiya yaka narodilasya v seli Bulatova Argayashskogo rajonu Chelyabinskoyi oblasti maye u svoyemu rodovidnomu derevi v yakosti odnogo z predkiv Bikkula Galikeyeva soratnika Salavata Yulayeva yakij utikshi pislya pridushennya pugachovshini z ridnih misc aul Bilyan Bilokatajskogo rajonu Bashkortostanu zasnuvav na teritoriyi suchasnogo Argayashskogo rajonu selo Itbayevo Mogila ru Bikkula Alikeyeva Galikeyeva zbereglasya na kladovishi sela i dosi ye miscem pokloninnya musulman Navchavsya v shkoli pri miscevij mecheti a potim v Chelyabinskomu mektebi Hakima ahuna pri Ak mecheti Fathelkadir Sulejmanov navchavsya ru u Troyicku 1913 1916 roki viyavilisya najbilsh tvorcho plidnimi v biografiyi pismennika virshi i statti publikuvalisya v troyickij gazeti Vakit Vpered potim v Chelyabinsku Ufi i Sterlitamaku Vin publikuyetsya pid psevdonimom Inan viruyu i poyasnyuye jogo tak Ya viruyu v tri rechi Pershe religiya islamu druge nauka tretye velika tyurkska naciya Prizvishe Inan oznachaye moyu viru v ci tri sili Chleni Bashkirskogo uryadu Abdulkadir Inan 2 j pravoruch Pislya pochatku Pershoyi svitovoyi vijni jogo prizvali na front A pislya Lyutnevoyi revolyuciyi buv obranij soldatami Yekaterinburzkogo garnizonu delegatom 2 go z yizdu robitnichih selyanskih i soldatskih deputativ Uralu U pershi roki pislya Zhovtnevogo perevorotu Abdulkadir Inan buv aktivnim uchasnikom bashkirskogo nacionalno vizvolnogo ruhu Navesni 1918 roku v yakosti delegata vid Metelevskoyi volosti nini s Metelevo Argayashskogo rajonu Chelyabinskoyi oblasti brav uchast v roboti z yizdu musulman Uralu sho prohodiv u Chelyabinsku Pislya pereyizdu uryadu Bashkirskoyi respubliki z Orenburga v Chelyabinsk buv priznachenij 18 chervnya 1918 golovnim redaktorom gazeti Centralnogo bashkirskogo shuro radi Bashkort itfaki byurosynin mehbire U 1919 1920 rr V yakosti chlena Bashkirskogo uryadu brav aktivnu uchast u derzhavnomu ustroyi Bashkirskoyi respubliki pracyuvav u Sterlitamaku Ufi Moskvi Z kvitnya 1920 roku Inan chlen kolegiyi Derzhavnogo vidavnictva Bashkirskoyi Avtonomnoyi Radyanskoyi Respubliki Ne pogodivshis z obmezhennyam prav respubliki v znak protestu proti postanovi VCVK i RNK RRFSR ru vid 19 travnya 1920 roku zalishiv svoyu posadu i viyihav v Serednyu Aziyu potim u 1923 roci razom z Ahmet Zaki Validi pokinuv Rosiyu A Validi A Inan G Tagan Budapesht 1925 Pislya dvorichnih blukan v Afganistani Irani Indiyi i krayinah Yevropi z 1925 roku Inan zalishayetsya v Turechchini de provodit reshtu zhittya Vin pracyuvav v Instituti tyurkologiyi v 1933 1944 rr v en u 1955 1961 rr v Ankarskomu universiteti u 1964 1971 rr v Instituti tureckoyi kulturi V universiteti vin vikladav altajsku yakutsku tuvinsku i hakasku movi Buduchi poliglotom dobre znav ne tilki tyurkski ale j arabsku nimecku ta persku movi Robota z originalami na cih movah dozvolila jomu dosyagti glibini doslidzhen etnologiyi narodnih tradicij usnoyi narodnoyi tvorchosti i domusulmanskih viruvan bagatoh tyurkskih narodiv Naukova diyalnistInan buv tyurkskim enciklopedistom vin avtor ponad 350 naukovih statej Dav naukovij analiz ta interpretaciyu najvazhlivishih tyurkskih pisemnih pam yatok Kutadgu belek Yu Balagasuni Divanu lugat at tyurk Mahmuda al Kashgari Kitabe dede i Korkut Kniga mogo dida Korkuta poloveckogo slovnika Kumanskij kodeks Chingiz name kirgizkogo eposu Manas ta inshih Za ponad 60 rokiv naukovoyi diyalnosti stvoriv bilshe 300 fundamentalnih robit z tyurkskoyi istoriyi etnografiyi folkloru movoznavstva i literaturoznavstva filosofiyi U tvorah Abdulkadira Inana Bashkort mono Tuga bashkira Akshan batir Monlo ten Sumna nich ospivuyetsya geroyichne minule bashkirskogo narodu Istorichna drama Salauat batir Salavat batir uvijshla v repertuar Bashkirskogo teatru drami Jogo naukovi doslidzhennya buli prisvyacheni istoriyi etnologiyi ta movoznavstva tyurkskih narodiv problem doislamskih viruvan i poshirennya islamu v Uralo Povolzhi j Sibiru Pam yatNa batkivshini pismennika Abdulkadira Inana v seli Sarikulmyak vstanovleno memorialnu doshku PrimitkiZnachenie nauchnyh idej Abdulkadira Inana v razvitii etnologicheskih religiovedcheskih i pravovedcheskih znanij Damir Valeev nedostupne posilannya z Maj 2018 Zauralskaya Bashkiriya Kunashakskij rajon nedostupne posilannya z Maj 2018 Arhiv originalu za 16 sichnya 2021 Procitovano 12 travnya 2019 Arhiv originalu za 12 serpnya 2020 Procitovano 12 travnya 2019 Arhiv originalu za 8 veresnya 2019 Procitovano 12 travnya 2019 Arhiv originalu za 5 bereznya 2016 Procitovano 8 chervnya 2012 LiteraturaAbdulkadir Inan Bibliograficheskij ukazatel Izdatelstvo Gilem Ufa 1996 62 str Inan A Shamanizm tarihta һәm bogon Өfo 1998 na bashk yaz Tarihte ve bugun samanizm Materyaller ve Arastirmabar III Baski Abdulkadir Inan Ankara 1986 8 64 Iz istorii rossijskoj emigracii pisma A Z Validova i M Chokaeva 1924 1932 gg Moskva RAN 1999 Sudba i nasledie bashkirskih uchenyh emigrantov Ufa 1995 Bashkortostan Kratkaya enciklopediya Ufa 1996 Shakur R Abdulkadyr Inan Znamenitye bashkiry Ufa 1998 bashk movoyu Habirov M M Inan Abdulkadyr Kalendar znamenatelnyh i pamyatnyh dat 1999 Chelyabinskaya oblast Ch 1999 Posilannya https web archive org web 20190908042600 http www bashinform ru news 231741 Arhivovano8 veresnya 2019 u Wayback Machine U Kunashakskomu rajoni Chelyabinskoyi oblasti sogodni prohodit konferenciya prisvyachena 120 richchyu Abdulkadira Inana Zauralska Bashkiriya Kunashakskij rajon nedostupne posilannya z travnya 2019 Znachennya naukovih idej Abdulkadira Inana u rozvitku etnologichnih religiyeznavchih ta pravoznavchih znan Damir Valyeyev nedostupne posilannya z travnya 2019 Abdulkadir Inan Na bashkirskomu yajlyau Per L Aralbaevoj 16 sichnya 2021 u Wayback Machine Inan Abdulkadyr 12 serpnya 2020 u Wayback Machine Filosofska dumka v Bashkortostani nedostupne posilannya z travnya 2019