Ружанський палац (біл. Ружанскі палац) — відома пам’ятка доби бароко в сучасній Білорусі, створена коштом родини Сапіг наприкінці 18 століття.
Ружанський палац Ружанскі палац | ||||
---|---|---|---|---|
Координати: 52°51′37″ пн. ш. 24°53′44″ сх. д. / 52.8605139° пн. ш. 24.8958139° сх. д. | ||||
Країна | Білорусь, Брестська область | |||
Місто | Ружани | |||
Тип | палац | |||
Тип будівлі | палац | |||
Стиль | Бароко з переходом до класицизму | |||
Автор проєкту | Ян Зигмунт Дейбл, Ян Самуель Беккер | |||
Будівельник | Ян Самуель Беккер | |||
Архітектор | Ян Самуель Беккер | |||
Засновник | Олександр Міхал Сапега (1730—1793) | |||
Дата заснування | 1748 | |||
Початок будівництва | 1748 р. | |||
Побудовано | перебудови в 19 ст. під фабрику. | |||
Основні дати: 1748-1752, 1784-1786 | ||||
Будівлі: палац (руїна), в'їзна брама у вигляді тріумфальних воріт, кордегардія, театральний флігель, манеж, руїни кухні і західного флігеля, парадний двір (курднер), аркада, господарські споруди і житла для слуг (офіцини), стайні, театр просто неба, низка паркових павільйонів, будиночок архітектора Беккера | ||||
Статус | Культурне надбання Білорусі | |||
Стан | аварійний | |||
![]() ![]() Ружанський палац Ружанський палац (Білорусь) | ||||
|
Історія й передумови створення палацу
В 16 столітті садиба належала родині Тишкевичів. 1602 роком датовані записи про якісь будівельні роботи на території садиби без вказівок в якому саме місті. Садиба вже належала Сапегам. Роботи розпочалися за вказівкою володаря, яким був великий канцлер литовський Лев Сапега.
Наприкінці 17 ст. Ружани вже стали невеликим містом з переважно єврейськими мешканцями: місто мало дев'ять прямих вулиць, добрі шляхи, новий ринок, кам'яну забудову мешканців, крамниці, поштову станцію.
На початку 18 ст. розпочалася Велика Північна війна між Московією та Швецією, куди були втягнуті Данія, Саксонія і Річ Посполита. В Речі Посполитій пройшло розмежування політичних сил: ставленика Російського царя Петра І підтримали магнати Радзівілли, на протилежному боці були магнати Сапеги та ставленик Швеції — Станіслав Лещинський, який не втримав трон і відбув в почесне заслання у Францію. Перемогу вибороли Радзівілли. Переможці сприяли руйнації замку в Ружанах. В травні 1706 року вояки Карла ХІІ здобули і поруйнували Ружани, замок пограбували ще до прибуття шведів конфедерати Радзивіллів. Розбрат в Речі Посполитій робив її все більш слабкою, що закінчиться трьома розділами країни між зміцнілими сусідніми державами і втратою Польщею державності.
1748 року садиба належала Кристині Масальській (з родини Сапег). Тоді ж розпочато відновлення замку за проектом королівського архітектора Яна Зигмунта Дейбла (1687? — 1752). Архітектор помер 1752 року і будівництво продовжив учень Дейбла — Ян Самуель Беккер, саксонець за походженням.
Твір Беккера
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5sTDFKMWVtaGhibmxRY21GcVpXdDBNRE11YW5Cbkx6TXdNSEI0TFZKMWVtaGhibmxRY21GcVpXdDBNRE11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Територію готували до будівництва нової резиденції. Розібрали руїни замку та дві його вежі.
Комплекс палацу і господарських споруд переріс в пишний, практично бароковий ансамбль з палацом магната і двома флігелями, в'їзною брамою і кордегардією, поєднаними наскрізними аркадами. Споруди утворювали великий почесний двір (курдонер), площа якого дорівнювала два гектари. Новозбудований палац прикрасили портиком з подвоєними колонами, які вінчав трикутний фронтон з ліпленим скульптурним декором. Дахи зберігали бароковий характер з переломом та люкарнами. Зберігав комплекс і осьову побудову барокових ансамблів попередньої доби. Частка господарських споруд була винесена за курдонер, але всі споруди зберігали симетричне розташування. Бароко довго не здавало позицій в культурі Польщі, бо було орієнтоване на смаки магнатських родин з їх потягом до пишноти і величі. Але в мистецтві Західної Європи розпочався поворот до класицизму, моду на який діяльно підтримувала і пропагувала Франція. Відгомони новомодного класицизму знайшли відбиток в спрощених фасадах магнацького палацу, рустикації кордегардій та обох флігелів. Велич і пишнота були притаманні залам палацу і припалацовому театру, створеному за зразком театру Фарнезе в місті Парма, Італія. Великою прихильницею театральних вистав була дружина Олександра Сапеги — Магдалина.
Західний флігель. Картинна галерея і бібліотека
Родинний архів і арсенал мав ще поруйнований замок 17 століття. В 18 столітті нову резиденцію прикрасили — бібліотека та картинна галерея, розташовані в Західному флігелі. Бібліотека Сапег налічувала не менше 2 000 видань і мала власний екслібрис.
Кількість картин тільки в Ружанах перевищувала двісті (200) зразків. В різних палацах Сапег зберігались твори польських та італійських майстрів — Паоло Веронезе та його майстерні, Полідоро да Караваджо та ін. Мистецькі скарби родини Сапег доповнювали гобелени з Франції, ювелірні вироби з срібла, мармурові погруддя історичних осіб, коштовний посуд, серед якого золотий келих полоненого московського царя Шуйського, два келихи з монолітного гірського кришталю «Іван» та «Іваніха» тощо.
Східний флігель. Театр і Манеж
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV6TDFKMWVtaGhibmxRY21GcVpXdDBNREV1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZKMWVtaGhibmxRY21GcVpXdDBNREV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Симетрично Західного флігеля на протилежному боці почесного двору стояв Східний флігель. В середині споруди розмістили парадні сходи, що поділяли корпус на критий манеж та театр. Глядацька зала театру мала вигляд підкови з двома ярусами лож. Сцена мала театральні механізми з можливостями тричі міняти декорації. Акторів навчали французькій мові , якщо ставили вистави французьких авторів. Так, 1784 року на честь короля Польщі Станіслава Августа Понятовського дали балет «Милосердя (імператора) Тіта» та музичну комедію «Чарівне дерево». В кращу пору оркестр театра мав до сорока музикантів.
Припалацовий сад
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU1TDBabGNuUWxRelVsT1RGa1h5MWZWR2hsWDBWemVuUmxjbWdsUXpNbFFURjZlVjlEWVhOMGJHVmZiM0pmVUdGc1lXTmxMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFHWlhKMEpVTTFKVGt4WkY4dFgxUm9aVjlGYzNwMFpYSm9KVU16SlVFeGVubGZRMkZ6ZEd4bFgyOXlYMUJoYkdGalpTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Унікальним на теренах Білорусі був в сад бароко, створений на північній стороні Ружанського замку. Він нагадував віяло, покладене на землю. Його теж створив Ян Самуель Беккер. Сад бароко починався з заокругленої галявини перед парковим фасадом палацу і мав радіально-кільцеве розпланування. Кожна з алей саду закінчувалась парковим павільйоном, серед яких був і театр просто неба . Сад був знищений раніше за палац і відомий лише за описами. В повоєнні роки 20 ст. його забудували приватними будинками.
Подібне розпланування саду бароко в Центральній Європі має палац Естерхазі у Фертеді, Угорщина, але він значно простіший, ніж сад бароко Ружанського палацу.
Інвентар палацового майна
Вже наприкінці 18 століття старий Олександр Міхал Сапега (1730—1793) охолов до добре обжитої резиденції в Ружанах. Дружина Магдалина Роза — померла. А їх чотири доньки жили окремими родинами. Сапега перебрався в палац в Варшаві. А господарські приміщення резиденції передав в оренду єврею Лейбу Піносу, що займався суконним підприємництвом. Ткацька мануфактура (фабрика) з виробництва тканин, сукна, скатертин існувала тут ще за Сапег. Мистецькі коштовності, гобелени, картинну галерею, частку бібліотеки перевозять в палац в Деречині та в палац в Гродно. Прибутки з Ружан зменшуються і резиденція занепадає. 1793 р. Олександр Міхал помер, а нащадок Францишек Сапега з родиною роблять резиденцією Деречин неподалік Слоніма. 1793 р. був складений опис палацового майна, що надав можливість приблизно окреслити його кількість і якість.
Інвентар мав сорок чотири сторінки з переліком старовинних меблів, трьох сотень портретів і картин, коштовного посуду, виробів з хутра та шуб, старовинної зброї з приватного арсеналу, серії гобеленів, низки скульптур. Не менш коштовним був архів родини Сапег. 1795 р. після Третього розділу Польщі хазяїном краю імператриця Катерина ІІ зробила полководця Петра Рум'янцева-Задунайського.
В 19 ст.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5tTDBSNmFXRnlaU1ZETkNVNFJIbHVKVEpEWDFOaGNHbGxhR0V1WHlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ055VkVNU1U0UmlWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNFJDVkVNU1U0TnlWRU1TVTRRaVZFTUNWQ1JDVXlRMThsUkRBbFFURWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1lsUkRBbFFqVWxSREFsUWpNbFJEQWxRakJmSlRJNFRpNWZUM0prWVNVeVExOHlNUzR3TlM0eE9EYzNKVEk1TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxRWVtbGhjbVVsUXpRbE9FUjViaVV5UTE5VFlYQnBaV2hoTGw4bFJEQWxPVFFsUkRBbFFqY2xSREVsT0VZbFJERWxPREFsUkRFbE9FUWxSREVsT0RjbFJERWxPRUlsUkRBbFFrUWxNa05mSlVRd0pVRXhKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpHSlVRd0pVSTFKVVF3SlVJekpVUXdKVUl3WHlVeU9FNHVYMDl5WkdFbE1rTmZNakV1TURVdU1UZzNOeVV5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
В 1812 році Ружани здобули війська Наполеона Бонапарта. Місто пограбували, але покинутий палац не руйнували. 1829 року Ружанський палац перейшов в майно Євстафія Сапеги (1797—1860 рр.) Євстафій підтримав національно-визвольне повстання 1830—1831 рр., чим став на бік програвших. Російський імператор Микола І як покарання негайно конфіскував майно бунтівних польських магнатів і католицької церкви (монастирі і костели передали православній церкві). Російські військові пограбували Ружанський палац, палац в Гродно та резиденцію в Деречині. Майно та мистецькі скарби 1832 року вивезли в Санкт-Петербург, частка перейшла в Петербурзьку Академію мистецтв, частка — в російські імператорські резиденції (Імператорський Ермітаж, Гатчинський палац тощо).
Конфісковане майно родини знову занотували: в Російську імперію перевезено -
- двісті вісімдесят сім (287) картин
- срібні вироби (бл. 200 кг)
- мармурові скульптури (двадцять дві)
- книги з бібліотек
Бібліотечні зібрання Сапег близько 3 000 зразків на десяти мовах передані 1834 року в Імператорську публічну бібліотеку. В Білорусі створено царську резиденцію, куди теж перевезено конфісковане майно Сапег.
Ружанський палац передано підприємцям родини Пінос, де діяли ткацькі майстерні, майстерні-візовні тощо. Але виробництво скорочувалось, бо економіка краю в 19 ст. перебувала в кризі. Першими загинули і зникли звіринець та регулярний парк.
У 20 ст.
Ружанський палац, покинутий і занедбаний, опинився у вирі трагічних і швидкоплинних подій 20 століття. 1914 року сталася пожежа. Тут ще діяла прядильні майстерні, але територію 1915 року захопили вояки Австро-Угорщини. Майстерні не чіпали, а в порожніх приміщеннях створили військовий шпиталь. В повоєнні роки землі відійшли до новоствореної Польщі, що відновила власну державність. 1933 року нащадок роду (Євстафій Сапега), тодішній міністр закордонних справ Польщі, передав резиденцію старшому синові — Яну Сапегі. Останній розпочав відновлювальні роботи, які припинили 1939 року через анексію земель західної Білорусі Червоною Армією Сталіна.
1944 року територію тимчасово окупували німецькі фашисти. Єврейські мешканці Ружан були винищені. Палац в черговий раз постраждав.
За часів СРСР палац стояв пусткою. Поруйновані — палац, наскрізні аркади (що облямовували двір), всі дахи, зник Західний флігель, територію якого забудували приватними будинками. Східний флігель зберіг мури лише до карнизів, але повністю втрачені манеж, центральні сходи і розкішний театр, всі інтер'єри.
Галерея
- Садовий фасад Ружанського палацу, проект
- Стан на 2009 р.
- Флігель з театром та манежем, проект
- Флігель з театром, стан на 2009 р.
- Парадна брама, проект
- Реставрація брами у 2010 р.
- Наскрізна аркада.
- Флігель з театром,внутрішній вигляд на 2009 р.
- Фасад колишнього театру.
Див. також
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Ружанський палац |
- Здымкі палаца на Radzima.org
- http://autopiligrim.ya.ru/replies.xml?item_no=70[недоступне посилання з липня 2019] (історія родини)
- http://www.belta.by/ru/all_news/culture/Otrestavrirovan-zapadnyj-fligel-Ruzhanskogo-dvortsa_i_593858.html (Відреставрована брама та кордегардія Ружанського палацу)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ruzhanskij palac bil Ruzhanski palac vidoma pam yatka dobi baroko v suchasnij Bilorusi stvorena koshtom rodini Sapig naprikinci 18 stolittya skasovanij Ruzhanskij palac Ruzhanski palacRuzhanskij palac fasad na paradnij dvirRuzhanskij palac fasad na paradnij dvirKoordinati 52 51 37 pn sh 24 53 44 sh d 52 8605139 pn sh 24 8958139 sh d 52 8605139 24 8958139KrayinaBilorus Brestska oblastMistoRuzhaniTippalacTip budivlipalacStilBaroko z perehodom do klasicizmuAvtor proyektuYan Zigmunt Dejbl Yan Samuel BekkerBudivelnikYan Samuel BekkerArhitektorYan Samuel BekkerZasnovnikOleksandr Mihal Sapega 1730 1793 Data zasnuvannya1748Pochatok budivnictva1748 r Pobudovanoperebudovi v 19 st pid fabriku Osnovni dati 1748 1752 1784 1786Budivli palac ruyina v yizna brama u viglyadi triumfalnih vorit kordegardiya teatralnij fligel manezh ruyini kuhni i zahidnogo fligelya paradnij dvir kurdner arkada gospodarski sporudi i zhitla dlya slug oficini stajni teatr prosto neba nizka parkovih paviljoniv budinochok arhitektora BekkeraStatus Kulturne nadbannya BilorusiStanavarijnijRuzhanskij palacRuzhanskij palac Bilorus Mediafajli u VikishovishiIstoriya j peredumovi stvorennya palacuV 16 stolitti sadiba nalezhala rodini Tishkevichiv 1602 rokom datovani zapisi pro yakis budivelni roboti na teritoriyi sadibi bez vkazivok v yakomu same misti Sadiba vzhe nalezhala Sapegam Roboti rozpochalisya za vkazivkoyu volodarya yakim buv velikij kancler litovskij Lev Sapega Naprikinci 17 st Ruzhani vzhe stali nevelikim mistom z perevazhno yevrejskimi meshkancyami misto malo dev yat pryamih vulic dobri shlyahi novij rinok kam yanu zabudovu meshkanciv kramnici poshtovu stanciyu Na pochatku 18 st rozpochalasya Velika Pivnichna vijna mizh Moskoviyeyu ta Shveciyeyu kudi buli vtyagnuti Daniya Saksoniya i Rich Pospolita V Rechi Pospolitij projshlo rozmezhuvannya politichnih sil stavlenika Rosijskogo carya Petra I pidtrimali magnati Radzivilli na protilezhnomu boci buli magnati Sapegi ta stavlenik Shveciyi Stanislav Leshinskij yakij ne vtrimav tron i vidbuv v pochesne zaslannya u Franciyu Peremogu viboroli Radzivilli Peremozhci spriyali rujnaciyi zamku v Ruzhanah V travni 1706 roku voyaki Karla HII zdobuli i porujnuvali Ruzhani zamok pograbuvali she do pributtya shvediv konfederati Radzivilliv Rozbrat v Rechi Pospolitij robiv yiyi vse bilsh slabkoyu sho zakinchitsya troma rozdilami krayini mizh zmicnilimi susidnimi derzhavami i vtratoyu Polsheyu derzhavnosti 1748 roku sadiba nalezhala Kristini Masalskij z rodini Sapeg Todi zh rozpochato vidnovlennya zamku za proektom korolivskogo arhitektora Yana Zigmunta Dejbla 1687 1752 Arhitektor pomer 1752 roku i budivnictvo prodovzhiv uchen Dejbla Yan Samuel Bekker saksonec za pohodzhennyam Tvir BekkeraFasad Ruzhanskogo palacu na kurdoner proekt Teritoriyu gotuvali do budivnictva novoyi rezidenciyi Rozibrali ruyini zamku ta dvi jogo vezhi Kompleks palacu i gospodarskih sporud pereris v pishnij praktichno barokovij ansambl z palacom magnata i dvoma fligelyami v yiznoyu bramoyu i kordegardiyeyu poyednanimi naskriznimi arkadami Sporudi utvoryuvali velikij pochesnij dvir kurdoner plosha yakogo dorivnyuvala dva gektari Novozbudovanij palac prikrasili portikom z podvoyenimi kolonami yaki vinchav trikutnij fronton z liplenim skulpturnim dekorom Dahi zberigali barokovij harakter z perelomom ta lyukarnami Zberigav kompleks i osovu pobudovu barokovih ansambliv poperednoyi dobi Chastka gospodarskih sporud bula vinesena za kurdoner ale vsi sporudi zberigali simetrichne roztashuvannya Baroko dovgo ne zdavalo pozicij v kulturi Polshi bo bulo oriyentovane na smaki magnatskih rodin z yih potyagom do pishnoti i velichi Ale v mistectvi Zahidnoyi Yevropi rozpochavsya povorot do klasicizmu modu na yakij diyalno pidtrimuvala i propaguvala Franciya Vidgomoni novomodnogo klasicizmu znajshli vidbitok v sproshenih fasadah magnackogo palacu rustikaciyi kordegardij ta oboh fligeliv Velich i pishnota buli pritamanni zalam palacu i pripalacovomu teatru stvorenomu za zrazkom teatru Farneze v misti Parma Italiya Velikoyu prihilniceyu teatralnih vistav bula druzhina Oleksandra Sapegi Magdalina Zahidnij fligel Kartinna galereya i bibliotekaRodinnij arhiv i arsenal mav she porujnovanij zamok 17 stolittya V 18 stolitti novu rezidenciyu prikrasili biblioteka ta kartinna galereya roztashovani v Zahidnomu fligeli Biblioteka Sapeg nalichuvala ne menshe 2 000 vidan i mala vlasnij ekslibris Kilkist kartin tilki v Ruzhanah perevishuvala dvisti 200 zrazkiv V riznih palacah Sapeg zberigalis tvori polskih ta italijskih majstriv Paolo Veroneze ta jogo majsterni Polidoro da Karavadzho ta in Mistecki skarbi rodini Sapeg dopovnyuvali gobeleni z Franciyi yuvelirni virobi z sribla marmurovi pogruddya istorichnih osib koshtovnij posud sered yakogo zolotij kelih polonenogo moskovskogo carya Shujskogo dva kelihi z monolitnogo girskogo krishtalyu Ivan ta Ivaniha tosho Shidnij fligel Teatr i ManezhTeatralna zala proekt Simetrichno Zahidnogo fligelya na protilezhnomu boci pochesnogo dvoru stoyav Shidnij fligel V seredini sporudi rozmistili paradni shodi sho podilyali korpus na kritij manezh ta teatr Glyadacka zala teatru mala viglyad pidkovi z dvoma yarusami lozh Scena mala teatralni mehanizmi z mozhlivostyami trichi minyati dekoraciyi Aktoriv navchali francuzkij movi yaksho stavili vistavi francuzkih avtoriv Tak 1784 roku na chest korolya Polshi Stanislava Avgusta Ponyatovskogo dali balet Miloserdya imperatora Tita ta muzichnu komediyu Charivne derevo V krashu poru orkestr teatra mav do soroka muzikantiv Pripalacovij sadPalac Esterhazi Ugorshina Unikalnim na terenah Bilorusi buv v sad baroko stvorenij na pivnichnij storoni Ruzhanskogo zamku Vin nagaduvav viyalo pokladene na zemlyu Jogo tezh stvoriv Yan Samuel Bekker Sad baroko pochinavsya z zaokruglenoyi galyavini pered parkovim fasadom palacu i mav radialno kilceve rozplanuvannya Kozhna z alej sadu zakinchuvalas parkovim paviljonom sered yakih buv i teatr prosto neba Sad buv znishenij ranishe za palac i vidomij lishe za opisami V povoyenni roki 20 st jogo zabuduvali privatnimi budinkami Podibne rozplanuvannya sadu baroko v Centralnij Yevropi maye palac Esterhazi u Fertedi Ugorshina ale vin znachno prostishij nizh sad baroko Ruzhanskogo palacu Inventar palacovogo majnaVzhe naprikinci 18 stolittya starij Oleksandr Mihal Sapega 1730 1793 oholov do dobre obzhitoyi rezidenciyi v Ruzhanah Druzhina Magdalina Roza pomerla A yih chotiri donki zhili okremimi rodinami Sapega perebravsya v palac v Varshavi A gospodarski primishennya rezidenciyi peredav v orendu yevreyu Lejbu Pinosu sho zajmavsya sukonnim pidpriyemnictvom Tkacka manufaktura fabrika z virobnictva tkanin sukna skatertin isnuvala tut she za Sapeg Mistecki koshtovnosti gobeleni kartinnu galereyu chastku biblioteki perevozyat v palac v Derechini ta v palac v Grodno Pributki z Ruzhan zmenshuyutsya i rezidenciya zanepadaye 1793 r Oleksandr Mihal pomer a nashadok Francishek Sapega z rodinoyu roblyat rezidenciyeyu Derechin nepodalik Slonima 1793 r buv skladenij opis palacovogo majna sho nadav mozhlivist priblizno okresliti jogo kilkist i yakist Inventar mav sorok chotiri storinki z perelikom starovinnih mebliv troh soten portretiv i kartin koshtovnogo posudu virobiv z hutra ta shub starovinnoyi zbroyi z privatnogo arsenalu seriyi gobeleniv nizki skulptur Ne mensh koshtovnim buv arhiv rodini Sapeg 1795 r pislya Tretogo rozdilu Polshi hazyayinom krayu imperatricya Katerina II zrobila polkovodcya Petra Rum yanceva Zadunajskogo V 19 st Hud Napoleon Orda Palac v Derechini 1877 rik V 1812 roci Ruzhani zdobuli vijska Napoleona Bonaparta Misto pograbuvali ale pokinutij palac ne rujnuvali 1829 roku Ruzhanskij palac perejshov v majno Yevstafiya Sapegi 1797 1860 rr Yevstafij pidtrimav nacionalno vizvolne povstannya 1830 1831 rr chim stav na bik progravshih Rosijskij imperator Mikola I yak pokarannya negajno konfiskuvav majno buntivnih polskih magnativ i katolickoyi cerkvi monastiri i kosteli peredali pravoslavnij cerkvi Rosijski vijskovi pograbuvali Ruzhanskij palac palac v Grodno ta rezidenciyu v Derechini Majno ta mistecki skarbi 1832 roku vivezli v Sankt Peterburg chastka perejshla v Peterburzku Akademiyu mistectv chastka v rosijski imperatorski rezidenciyi Imperatorskij Ermitazh Gatchinskij palac tosho Konfiskovane majno rodini znovu zanotuvali v Rosijsku imperiyu perevezeno dvisti visimdesyat sim 287 kartin sribni virobi bl 200 kg marmurovi skulpturi dvadcyat dvi knigi z bibliotek Bibliotechni zibrannya Sapeg blizko 3 000 zrazkiv na desyati movah peredani 1834 roku v Imperatorsku publichnu biblioteku V Bilorusi stvoreno carsku rezidenciyu kudi tezh perevezeno konfiskovane majno Sapeg Ruzhanskij palac peredano pidpriyemcyam rodini Pinos de diyali tkacki majsterni majsterni vizovni tosho Ale virobnictvo skorochuvalos bo ekonomika krayu v 19 st perebuvala v krizi Pershimi zaginuli i znikli zvirinec ta regulyarnij park U 20 st Ruzhanskij palac pokinutij i zanedbanij opinivsya u viri tragichnih i shvidkoplinnih podij 20 stolittya 1914 roku stalasya pozhezha Tut she diyala pryadilni majsterni ale teritoriyu 1915 roku zahopili voyaki Avstro Ugorshini Majsterni ne chipali a v porozhnih primishennyah stvorili vijskovij shpital V povoyenni roki zemli vidijshli do novostvorenoyi Polshi sho vidnovila vlasnu derzhavnist 1933 roku nashadok rodu Yevstafij Sapega todishnij ministr zakordonnih sprav Polshi peredav rezidenciyu starshomu sinovi Yanu Sapegi Ostannij rozpochav vidnovlyuvalni roboti yaki pripinili 1939 roku cherez aneksiyu zemel zahidnoyi Bilorusi Chervonoyu Armiyeyu Stalina 1944 roku teritoriyu timchasovo okupuvali nimecki fashisti Yevrejski meshkanci Ruzhan buli vinisheni Palac v chergovij raz postrazhdav Za chasiv SRSR palac stoyav pustkoyu Porujnovani palac naskrizni arkadi sho oblyamovuvali dvir vsi dahi znik Zahidnij fligel teritoriyu yakogo zabuduvali privatnimi budinkami Shidnij fligel zberig muri lishe do karniziv ale povnistyu vtracheni manezh centralni shodi i rozkishnij teatr vsi inter yeri GalereyaSadovij fasad Ruzhanskogo palacu proekt Stan na 2009 r Fligel z teatrom ta manezhem proekt Fligel z teatrom stan na 2009 r Paradna brama proekt Restavraciya brami u 2010 r Naskrizna arkada Fligel z teatrom vnutrishnij viglyad na 2009 r Fasad kolishnogo teatru Div takozhPortal Mistectvo Portal Baroko Portal Arhitektura Arhitektura Bilorusi Pam yatka arhitekturiPosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Ruzhanskij palacZdymki palaca na Radzima org http autopiligrim ya ru replies xml item no 70 nedostupne posilannya z lipnya 2019 istoriya rodini http www belta by ru all news culture Otrestavrirovan zapadnyj fligel Ruzhanskogo dvortsa i 593858 html Vidrestavrovana brama ta kordegardiya Ruzhanskogo palacu