Беорн (давн-англ. Beorn) — персонаж роману-казки Дж. Р. Р. Толкіна «Гобіт, або Туди і звідти», людина, яка живе в долинах Андуїну й має здатність обертатися на ведмедя. Під час походу гнома Торіна і його супутників до Самотньої Гори Беорн приймає їх у своєму будинку, а потім бере участь у Битві П'ятьох Воїнств, де його поява призводить до втечі з поля бою армії гоблінів. Згодом стає ватажком людей, відомих як беорнінґи.
Беорн | |
---|---|
Beorn | |
Зображення Беорна у ведмежій подобі | |
Творець: | Дж. Р. Р. Толкін |
Твори: | Гобіт |
Стать: | Чоловіча |
Раса: | Людина |
Дата народження: | невідома |
Дата смерті: | між 2942 і 3018 (Т. Е.) |
Діти: | Ґрімбеорн |
Прототип: | Бьодвар Б'яркі, Беовульф |
Роль виконує: | Мікаел Персбрандт |
На образ персонажа вплинули і англосаксонський епос. Зокрема, Беорн нагадує героя Бьодвара Б'яркі та берсерків з ісландських саг, а також Беовульфа з однойменної давньоанглійської поеми.
Ім'я
Давньоанглійське слово beorn відоме з англосаксонської поезії, де воно використовувалося як синонім слів «людина», «воїн», «вождь», «герой», але його початковим значенням було «ведмідь». Слово походить від спільного індоєвропейського кореня bher — «яскравий», «коричневий», «брунатний», «темно-жовтий», а його еквівалентом у давньоскандинавській мові є слово bjorn, яке також означає ведмедя. Обидва значення давньоанглійського слова втілюються в образі персонажа, який є людиною, здатною обертатися на ведмедя, що є характерним прийомом для філологічно орієнтованої творчості Толкіна. Український дослідник Ю. Дем'яненко також звертає увагу на давньоанглійське дієслово beornan («горіти», «палати», в сучасній англійській мові трансформувалося в burn з тим же значенням), що відповідає образу персонажа як того, хто «палає гнівом до орків, варгів, інших злих істот». Іменем «Беорн» названі різні історичні та легендарні особи англосаксонського періоду. Найвідомішим із них є Бйорн (Беорн) Залізнобокий, який очолив разом зі своїми братами вторгнення Великої язичницької армії в Англію у 865 році.
Характеристика
Згідно з описом, цим у «Гобіті», Беорн — височезний і кремезний чоловік із чорним волоссям та густою чорною бородою. Одягається у вовняну безрукавку, яка доходить до колін. У звіриній подобі він виглядає як велетенський чорний ведмідь. Беорн дуже запальний, має мало друзів і безжальний до своїх ворогів, зокрема до гоблінів. Він не їсть м'яса, а вживає в їжу переважно мед та вершки. Беорн — єдиний, хто володіє секретом приготування особливих медових тістечок, які дуже поживні й можуть зберігатися протягом тривалого часу.
Беорн живе один, у верхніх долинах Андуїну між Імлистими Горами й Морок-лісом. Його садиба розташована в діброві. Її оточують засіяні квітами поля, що використовуються як бджолині угіддя. Огорожею служить терновий живопліт, що, ймовірно, є відсиланням до англійського та ірландського фольклору, де терен символізує надприродну природу місцевості та її жителів. У дворі розташовані кілька складених із колод будівель (клуні, стайні й повітки) та довгий низький дерев'яний будинок. У володіннях Беорна живуть і прислуговують розумні тварини, мову яких він розуміє. На захід від його будинку, на річці Андуїн, розташована скеля Каррок, у якій Беорн повибивав східці. Якось уночі Ґандальф побачив його на вершині цієї скелі. Беорн дивився в бік Імлистих Гір і проревів ведмежою мовою: «Настане день, коли вони вигинуть і я повернуся назад!».
Літературний життєпис
За словами Ґандальфа, походження Беорна точно не відоме. За однією версією, він — ведмідь, нащадок великого стародавнього роду ведмедів, які жили в горах до приходу велетнів. За іншою версією, яку Ґандальф уважав правдоподібнішою, Беорн є людиною, а його предки жили в навколишніх землях ще до того, як туди прибули дракони та гобліни.
20 липня 2941 року (Третьої епохи) Більбо Торбин разом із гномами й Ґандальфом, урятувавшись від погоні гоблінів і варгів, знайшли притулок у Беорна. Почувши розповідь Ґандальфа про пригоди загону в Імлистих Горах і околицях, Беорн особисто переконався в її правдивості, спіймавши гобліна й варга та допитавши їх. Після двох ночей, проведених у його будинку, Торін і його супутники продовжили подорож. Беорн забезпечив їх їстівними запасами, подарував луки й позичив гномам і гобіту своїх поні для перевезення поклажі з умовою відпустити їх після приходу до кордонів Морок-лісу, а Ґандальфу — коня, на якому той відбув на Білу Раду. Після цього Беорн таємно супроводжував подорожніх до краю лісу, забезпечуючи їм охорону.
Після загибелі дракона Смоґа Беорн взяв участь у Битві П'ятьох Воїнств біля Самотньої Гори, де, виступивши на боці людей, ельфів і гномів, завдав раптового удару по особистій охороні командувача армії гоблінів (Болґа), сина (Азоґа):
В останню мить з'явився Беорн — ніхто не знав, звідкіля він узявся. Він прийшов сам, у ведмежій подобі, й у своїй люті здавався мало не велетнем. Його рев нагадував гуркіт гармат і барабанів, він розкидав зі своєї путі вовків і ґоблінів, немов пір'їнки. Напавши на них із тилу, він вихором прорвався крізь їхнє кільце. Ґноми все ще боронились, обступивши своїх ватажків на невисокому круглому пагорбі. Тоді Беорн нахилився, підхопив Торіна, який упав, протятий списами, і виніс його з бойовища.
Він швидко повернувся, і лють його подвоїлася, так що ніхто не міг йому протистояти, і жодна зброя, здавалося, його не вражала. Він розметав (Болґову) охорону, повалив його самого і розтоптав на смерть. Страх охопив ґоблінів, і вони кинулись урозтіч.— Толкін Дж. Р. Р. Розділ 18. Дорога назад // Гобіт, або Туди і звідти / пер. з англ. Олени О'Лір — С. 281
Беорн супроводжував Більбо та Ґандальфа на зворотному шляху до свого будинку, де вони гостювали до весни. На свято йолю Беорн запросив до себе багатьох гостей. Після Битви П'ятьох Воїнств він став володарем великого краю в долинах Андуїну між Імглистими Горами та Морок-лісом. Його нащадки — беорнінґи — ще довго зберігали здатність обертатися на ведмедів. Під час Війни Персня беорнінґами правив його син Ґрімбеорн Старий. Попри те, що мито за прохід через їхню землю, за словами гнома Ґлоїна, було високе, нащадки Беорна все ж таки зберігали традиції свого гостинного предка і торгові шляхи через їхні володіння були абсолютно безпечними — туди не сміли вторгатися ні орки, ні вовки. Після падіння Саурона беорнінґи та їхні сусіди-лісовики отримали у своє володіння центральну частину Морок-лісу, розташовану між королівством Трандуїла на півночі та державою Келеборна на півдні.
Створення й розвиток
У чернетках повісті персонаж Беорна називався слов'янським словом Medwed (від рос. медведь — «ведмідь»). Таку саму назву спочатку мав один із розділів «Гобіта», згодом перейменований на «Чудернацьку оселю». На думку Дугласа Андерсона, про це слово Толкін дізнався з творчості свого друга Реймонда Чемберса, професора англійської мови в Університетському коледжі Лондона. У дослідженні, присвяченому історіям про синів ведмедів та їх зв'язку з «Беовульфом», Чемберс коротко виклав сюжет російської казки про Івашка-Медведка, напівлюдину-напівведмедя. У начерках «Гобіта» ім'я «Медведко» було англізоване й набуло форми «Medwed». Однак у замітках, написаних після складання присвяченого персонажу розділу, Толкін зазначив про необхідність змінити ім'я і зробив це під час роботи над передостаннім розділом, при описі участі персонажа у Битві П'ятьох Воїнств. Згідно з початковим задумом Толкіна Беорн прибував на битву на чолі війська ведмедів.
Згадка про Ґрімбеорна та беорнінґів у чернетках «Володаря перснів» уперше з'являється при написанні розділу «Ґаладріель» («Дзеркало Ґаладріелі» в опублікованому романі). У ранньому варіанті оповіді Келеборн пропонує членам Братства Персня припинити участь у поході, якщо вони вважають, що їх дій було достатньо; він обіцяє допомогти Ґімлі дістатися країни беорнінґів. Згодом, коли стало очевидним, що ніхто з Братства не може зникнути із сюжету на цій стадії, Толкін перемістив інформацію про беорнінґів у розмову Фродо та Ґлоїна в Рівендолі.
Джерела натхнення та прототипи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkprTDFKdmJHWnpYM05wWkhOMFpWOXJZVzF3WHkxZlRHOTFhWE5mVFc5bFh5VXlPREUzTURBNUpUSTVYeTFmWTNKdmNIQmxaQzV3Ym1jdk1qSXdjSGd0VW05c1puTmZjMmxrYzNSbFgydGhiWEJmTFY5TWIzVnBjMTlOYjJWZkpUSTRNVGN3TURrbE1qbGZMVjlqY205d2NHVmtMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Видатний дослідник літературної спадщини Толкіна Том Шиппі у своїй книзі «Дорога в Середзем'я» характеризує Беорна, як «грубого й нечутливого» персонажа, а пізніше пояснює:
Протягом досить значного відрізку оповіді… Толкін із захватом досліджує ту сувору й нетерпиму незалежність, яка так характерна для героїв… Найнаочніше ж подібну поведінку демонструє Беорн.
Шиппі відзначає подібність Беорна до скандинавського героя Бьодвара Б'яркі (давньоскан. Bǫthvarr Bjarki — «войовниче ведмежа»). У «Сазі про Хрольва Кракі» розповідається, як під час вирішального бою він спочатку сидить без руху, перебуваючи у своєрідному трансі, й на полі бою не з'являється, тоді як його соратників у битві супроводжує величезний ведмідь, невразливий для стріл. Коли ж Бьодвара будять, він іде битися, але ведмедя з воїнами тепер уже немає, і вони зазнають поразки. Дуглас Андерсон порівнює Беорна з батьком Бьодвара, Бйорном (давньоскан. Bjorn), який через прокляття вдень ставав ведмедем, а вночі повертав собі людську подобу. Автор «Історії „Гобіта“» Джон Рейтліфф також відзначає вплив братів героя саги, Фроді й Торіра: подібно до Фроді, Беорн має надзвичайну силу і є самітником, а згодом, як і Торір, стає правителем народу.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpqTDBKeWIyNXpjR3dsUXpNbFFUVjBYMlp5WDFSdmNuTnNkVzVrWVY5emJpVXlRMThsUXpNbE9UWnNZVzVrWHlVeU9FRnVkR2x4ZG1sMFpYUnpYMEZyWVdSbGJXbGxibk5mVFNWRE15VkJOVzVoWkhOaWJHRmtYekU0TnpKZmN6QTVNRjltYVdjek9TVXlPUzVxY0djdk1qSXdjSGd0UW5KdmJuTndiQ1ZETXlWQk5YUmZabkpmVkc5eWMyeDFibVJoWDNOdUpUSkRYeVZETXlVNU5teGhibVJmSlRJNFFXNTBhWEYyYVhSbGRITmZRV3RoWkdWdGFXVnVjMTlOSlVNekpVRTFibUZrYzJKc1lXUmZNVGczTWw5ek1Ea3dYMlpwWnpNNUpUSTVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Поява Беорна в Битві П'ятьох Воїнств нагадує поведінку берсерків — воїнів, які під час бою відзначалися несамовитістю та величезною силою. Іншою спільною рисою Беорна та берсерків є здатність до зміни подоби. У книзі Ґандальф характеризує його як того, хто вміє «міняти шкури» (англ. skin-changer), обертаючись на ведмедя. У скандинавській міфології подібне вміння приписувалося берсеркам, а саме слово berserkr, за однією з версій, перекладається як «ведмежа шкура».
Дослідники також порівнюють Беорна з Беовульфом з однойменної давньоанглійської поеми, чиє ім'я перекладається як «бджолиний вовк», тобто «ведмідь». Спільною їх рисою є фізична міць — Беовульф «з ведмежою силою і незграбністю ламає мечі, відриває руки, трощить ребра». Він убиває прапороносця франків, розчавивши його у своїх обіймах, що нагадує «ведмежу хватку». Обидва персонажі вважають за краще битися без зброї. Подібно до Беовульфа, який продемонстрував руку вбитого ним чудовиська Ґренделя в чертозі Георот, Беорн виставив біля свого будинку голову гобліна та шкуру варга, яких він узяв у полон і після допиту вбив.
Будинок Беорна побудований на зразок германської медової зали, одним із прикладів якої є Георот — палац короля Гродґара в поемі «Беовульф»: видовжена зала з розташованим у центральній частині вогнищем, розділена дерев'яними стовпами. Ця подібність помітна на ілюстрації «Зала Беорна», намальованій Толкіном для першого видання «Гобіта». Рання версія цього малюнка частково заснована на зображенні середньовічної скандинавської зали, опублікованому в книзі Е. В. Гордона «Вступ до давньоскандинавської мови» (1927).
На думку Марджорі Бернс, персонаж Беорна поєднує в собі часом протилежні характеристики войовничого вікінга і мирного англійця. Бувши лютим воїном, який жорстоко розправляється з ворогами, він, утім, не полює, не вживає в їжу м'ясо й утримує в порядку свої угіддя. Квіткові поля та сад біля його садиби нагадують краєвиди англійської сільської місцевості та Ширу. Беорн поєднує в собі різні крайнощі, бувши одночасно «жорстоким і добрим, ведмедем і людиною, домосідом і мандрівником, берсерком і пацифістом». Бернс порівнює Беорна з лордом Бертілаком із середньоанглійської поеми XIV століття «Сер Ґавейн і Зелений Лицар», яку Толкін переклав на сучасну англійську мову: обидва персонажі мають значну статуру, живуть у діброві, розташованій у дикій місцевості вдалині від цивілізації, та можуть змінювати подобу.
Вплив на інших персонажів Толкіна
Джон Рейтліфф зазначає, що ведмеді також відіграють важливу роль в інших історіях, створених Толкіном для дітей: наприклад, ведмідь Карху і його племінники Паксу та Валкотукка в «Листах Різдвяного Діда» або три ведмеді в . Епізод у «Листах Різдвяного Діда», де Карху воює з гоблінами, нагадує участь Беорна в Битві П'ятьох Воїнств.
Деякі дослідники, зокрема письменник Пітер Біґл і професор англійської літератури [en], бачать у Беорні попередника Тома Бомбадила, більш розвиненого персонажа з роману «Володар перснів». Обидва герої — могутні створіння, що мають таємничі здібності, походження яких автором не пояснюється, і тісно пов'язані з природою. Вони живуть поблизу небезпечного лісу й допомагають героям, надаючи їм притулок у своєму будинку та рятуючи в критичний момент (завдяки Беорну люди, ельфи й гноми виграють битву, а Бомбадил рятує гобітів у Курганах).
Образ Беорна в адаптаціях
Беорн зображений на ілюстраціях , , братів Гільдебрандтів, Анке Ейсманн і Джефа Мюррея. У радіопостановці «Гобіта» 1968 року Беорна озвучив Денис Готорн. У мультфільмі «Гобіт» 1977 року та телеспектаклі «Казкова подорож містера Більбо Беггінса, гобіта» персонаж відсутній.
У фільмах «Хоббіт: Пустка Смога» та «Хоббіт: Битва п'яти воїнств» роль Беорна зіграв шведський актор Мікаел Персбрандт. Згідно з концепцією творців фільму, зовнішній вигляд персонажа був реалізований таким чином, щоб у людській подобі він мав деякі звірячі риси. Волосся зробили подібним до кінської гриви, ніс був видозмінений, ставши схожим на ведмежий, а до зубів додані два «звірячі» ікла. Зріст персонажа у фільмі — 8 футів (2,4 метра). Режисер Пітер Джексон не хотів, щоб зовнішність Беорна у звіриній формі повністю відповідала справжньому ведмедеві. У зв'язку з цим дизайнери створили концепт ведмедя зі зміненою анатомічною будовою й нетиповим способом пересування. На спині з'явився горб, що додало йому подібності до дикого кабана. Спочатку передбачалося, що у ведмедя будуть блакитні очі, як у актора, однак у такому образі він виглядав недостатньо страхітливо. У підсумку було вирішено, що в персонажа і в людській, і у ведмежій формі будуть темно-карі очі. З урахуванням того, що Беорн походить із північних земель, його мова набула шведського акценту.
Будинок Беорна досить докладно описаний у творчості Толкіна, проте в такому вигляді він повторює архітектуру Медусельда — палацу короля Рогану в кінотрилогії «Володар перснів». За словами Пітера Джексона, в «Гобіті» необхідно було створити щось інше, частково зберігши авторський опис. У фільмі будинок має простішу архітектуру, більше засновану на сільській садибі. Дах будівлі покритий дерном подібно до будинків вікінгів. За прикладом девонського довгого будинку частина приміщення призначена для тварин. Для оформлення різьблення по дереву в інтер'єрі будинку були задіяні різні мотиви зі скандинавської міфології (дерево Іґґдрасілль, круки Гуґін і Мунін, змій Нідгьоґґ), образ із середньовічного мистецтва та традиційні орнаменти маорі. При створенні дизайну стільця Беорна було взято за основу трони вікінгів.
На думку Метью Разака, оглядача сайту Flixist.com, у фільмі персонаж Беорна «здається особливо витраченим марно, і Персбрандт не дає йому тієї значущості, на яку він заслуговує». Рецензент Патрік Неш висловив думку, що сцені з його участю бракує почуття таємничості, яке було в книзі й «робило її такою цікавою під час читання». Критик порталу NJ.com Стівен Вітті похвалив персонажа за винятковий зовнішній вигляд, а Джонатан Р. Лак позитивно оцінив акторську гру Мікаеля Персбрандта. Водночас рішення режисера приділити Беорну лише кілька секунд екранного часу в третьому фільмі було сприйняте як «зрада персонажа».
Примітки
- Коментарі
- У листі до Наомі Мітчісон від 25 квітня 1954 року Толкін пояснює, що Беорн, попри свої надприродні здібності, був людиною.
- «Орки» й «гобліни» — різні назви тих самих істот. Словом «гобліни» Толкін позначав їх у «Гобіті», а запозиченим із поеми «Беовульф» терміном «орк», який уважав вдалішим — у «Володарі перснів», «Сильмариліоні» й інших творах.
- Джерела
- Tolkien, 2006, с. 178.
- Anderson, 2002, с. 164.
- Rateliff, 2007, с. 282.
- Дем'яненко, 2007, с. 92.
- Lewis P. W. Beorn and Tom Bombadil: a tale of two heroes // Mythlore: A Journal of J. R. R. Tolkien, C. S. Lewis, Charles Williams, and Mythopoeic Literature : journal. — Mythopoeic Society, 2007. — No. 97—98. — ISSN 0146-9339.
- Shippey, 1979, с. 300—301.
- Дем'яненко, 2007, с. 92—94.
- Hammond W. G., Scull C. The Lord of the Rings: A Reader's Companion. — L. : HarperCollins, 2005. — P. 24—25. — .
- Tolkien, 2006, с. 185.
- Толкін, 2021, с. 118—135.
- Rateliff, 2007, с. 247—248.
- Толкін, 2021, с. 118—130.
- Fonstad, 1996, с. 76, 105.
- Толкін, 2021, с. 119—120.
- Fonstad, 1996, с. 99.
- Толкін, 2021, с. 117—139.
- Толкін, 2021, с. 284—285.
- Tolkien, 2004, с. 228.
- Fonstad, 1996, с. 178.
- Anderson, 2006, с. 137, 143.
- Rateliff, 2007, с. 228, 275.
- Rateliff, 2007, с. 301.
- Rateliff, 2007, с. 679.
- Rateliff, 2007, с. 366.
- Tolkien, 1989, с. 233, 248.
- Shippey, 1992, с. 62.
- Shippey, 1992, с. 73.
- Rateliff, 2007, с. 257.
- Anderson, 2002, с. 165.
- Rateliff, 2007, с. 258—259.
- Anderson, 2002, с. 349.
- Gilliver et al., 2006, с. 96.
- Shippey, 1992, с. 73—74.
- Drout, 2006, с. 56.
- The Hobbit: The Desolation of Smaug: Special Extended DVD Edition (DVD). Warner Home Video. 2014.
Beorn: The Shape-shifter
- Shippey, 2002, с. 94.
- Anderson, 2002, с. 168.
- Rateliff, 2007, с. 260—261.
- Anderson, 2002, с. 170—171.
- Burns, 2008, с. 130—132, 134—135.
- Burns, 2008, с. 132—134.
- Rateliff, 2007, с. 254—255.
- Rateliff, 2007, с. 256.
- (англ.). Ted Nasmith’s official website. Архів оригіналу за 7 березня 2022. Процитовано 7 березня 2022.
- (англ.). Ted Nasmith’s official website. Архів оригіналу за 7 березня 2022. Процитовано 7 березня 2022.
- (англ.). John Howe’s official website. Архів оригіналу за 7 березня 2022. Процитовано 7 березня 2022.
- (англ.). Spider Web Art. Архів оригіналу за 8 серпня 2020. Процитовано 7 березня 2022.
- J. R. R. Tolkien: The Hobbit (англ.). Anke Eißmann's official website. Архів оригіналу за 10 травня 2013. Процитовано 7 березня 2022.
- (англ.). Jef Murray’s official website. Архів оригіналу за 7 березня 2022. Процитовано 7 березня 2022.
- (англ.). Internet Archive. Архів оригіналу за 25 березня 2016. Процитовано 7 березня 2022.
- Drout, 2006, с. 559.
- Robb B. J., Simpson P. Middle-earth Envisioned: The Hobbit and The Lord of the Rings: On Screen, On Stage, and Beyond. — N. Y. : MBI Publishing Company, 2013. — P. 28. — .
- (англ.). TheOneRing.net. 7 грудня 2010. Архів оригіналу за 21 листопада 2017. Процитовано 7 березня 2022.
- The Hobbit: The Desolation of Smaug: Special Extended DVD Edition (DVD). Warner Home Video. 2014.
Beorn's House
- Razak M. (13 грудня 2013). (англ.). Flixist.com. Архів оригіналу за 13 січня 2017. Процитовано 7 березня 2022.
- Nash P. (2 березня 2014). (англ.). Threemoviebuffs.com. Архів оригіналу за 13 січня 2017. Процитовано 7 березня 2022.
- Whitty S. (12 грудня 2013). (англ.). NJ.com. Архів оригіналу за 4 грудня 2017. Процитовано 7 березня 2022.
- Lack J. R. (12 грудня 2013). (англ.). Wegotthiscovered.com. Архів оригіналу за 7 березня 2022. Процитовано 7 березня 2022.
- Иванов Б. (9 грудня 2014). (рос.). Film.ru. Архів оригіналу за 7 березня 2022. Процитовано 7 березня 2022.
Література
- Дем'яненко Ю. М. Лінгвістичні жарти професора Толкієна // Новітня філологія : журнал. — Видавництво МДГУ ім. Петра Могили, 2007. — № 7 (27). — С. 90—109. — ISSN 1815-2325.
- Толкін Дж. Р. Р. Гобіт, або Туди і звідти = The Hobbit, or There and Back Again / пер. з англ. Олени О'Лір. — Л. : Астролябія, 2021. — 304 с. — .
- Anderson D. A. R. W. Chambers and The Hobbit // Tolkien Studies : journal. — West Virginia University Press, 2006. — Vol. 3. — P. 137—147. — ISSN 1547-3155.
- Anderson D. A. The Annotated Hobbit. — Boston; N. Y. : Houghton Mifflin, 2002. — 398 p. — .
- Burns M. Skin-Changing in More than One Sense: The Complexity of Beorn // J. R. R. Tolkien / ed. H. Bloom. — N. Y. : Bloom's Literary Criticism, 2008. — P. 129—140. — (Bloom's modern critical views) — .
- Fonstad W. K. The Atlas of Middle-earth. — Boston : Houghton Mifflin, 1996. — 210 p. — .
- Gilliver P., Marshall J., Weiner E. The Ring of Words: Tolkien and the Oxford English Dictionary. — Oxf. : Oxford University Press, 2006. — 234 p. — .
- J. R. R. Tolkien Encyclopedia: Scholarship and Critical Assessment / ed. M. D. C. Drout. — N. Y.; L. : Routledge, 2006. — 808 p. — .
- Shippey T. A. Creation from Philology in The Lord of the Rings // J. R. R. Tolkien, Scholar and Storyteller: Essays in Memoriam / ed. M. Salu, R. T. Farrell. — L.; Ithaca : Cornell University Press, 1979. — P. 286—316. — .
- Shippey T. A. J. R. R. Tolkien: Author of the Century. — Boston : Houghton Mifflin, 2002. — 347 p. — .
- Shippey T. A. The Road to Middle-earth. — L. : Grafton, 1992. — 337 p. — .
- The Letters of J. R. R. Tolkien / ed. H. Carpenter, C. Tolkien. — L. : HarperCollins, 2006. — 502 p. — .
- Tolkien J. R. R., Rateliff J. D. The History of The Hobbit. Part One: Mr. Baggins. — L. : HarperCollins, 2007. — 467 p. — .
- Tolkien J. R. R., Rateliff J. D. The History of The Hobbit. Part Two: Return to Bag-End. — L. : HarperCollins, 2007. — 438 p. — .
- Tolkien J. R. R. The Lord of the Rings (50th Anniversary Deluxe Edition). — L. : HarperCollins, 2004. — 1157 p. — .
- Tolkien J. R. R. The Treason of Isengard / ed. C. Tolkien. — Boston : Houghton Mifflin, 1989. — 504 p. — (The History of the Middle-earth) — .
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Beorn davn angl Beorn personazh romanu kazki Dzh R R Tolkina Gobit abo Tudi i zvidti lyudina yaka zhive v dolinah Anduyinu j maye zdatnist obertatisya na vedmedya Pid chas pohodu gnoma Torina i jogo suputnikiv do Samotnoyi Gori Beorn prijmaye yih u svoyemu budinku a potim bere uchast u Bitvi P yatoh Voyinstv de jogo poyava prizvodit do vtechi z polya boyu armiyi gobliniv Zgodom staye vatazhkom lyudej vidomih yak beorningi BeornBeornZobrazhennya Beorna u vedmezhij podobiTvorec Dzh R R TolkinTvori GobitStat CholovichaRasa LyudinaData narodzhennya nevidomaData smerti mizh 2942 i 3018 T E Diti GrimbeornPrototip Bodvar B yarki BeovulfRol vikonuye Mikael Persbrandt Na obraz personazha vplinuli i anglosaksonskij epos Zokrema Beorn nagaduye geroya Bodvara B yarki ta berserkiv z islandskih sag a takozh Beovulfa z odnojmennoyi davnoanglijskoyi poemi Im yaDavnoanglijske slovo beorn vidome z anglosaksonskoyi poeziyi de vono vikoristovuvalosya yak sinonim sliv lyudina voyin vozhd geroj ale jogo pochatkovim znachennyam bulo vedmid Slovo pohodit vid spilnogo indoyevropejskogo korenya bher yaskravij korichnevij brunatnij temno zhovtij a jogo ekvivalentom u davnoskandinavskij movi ye slovo bjorn yake takozh oznachaye vedmedya Obidva znachennya davnoanglijskogo slova vtilyuyutsya v obrazi personazha yakij ye lyudinoyu zdatnoyu obertatisya na vedmedya sho ye harakternim prijomom dlya filologichno oriyentovanoyi tvorchosti Tolkina Ukrayinskij doslidnik Yu Dem yanenko takozh zvertaye uvagu na davnoanglijske diyeslovo beornan goriti palati v suchasnij anglijskij movi transformuvalosya v burn z tim zhe znachennyam sho vidpovidaye obrazu personazha yak togo hto palaye gnivom do orkiv vargiv inshih zlih istot Imenem Beorn nazvani rizni istorichni ta legendarni osobi anglosaksonskogo periodu Najvidomishim iz nih ye Bjorn Beorn Zaliznobokij yakij ocholiv razom zi svoyimi bratami vtorgnennya Velikoyi yazichnickoyi armiyi v Angliyu u 865 roci HarakteristikaZgidno z opisom cim u Gobiti Beorn visocheznij i kremeznij cholovik iz chornim volossyam ta gustoyu chornoyu borodoyu Odyagayetsya u vovnyanu bezrukavku yaka dohodit do kolin U zvirinij podobi vin viglyadaye yak veletenskij chornij vedmid Beorn duzhe zapalnij maye malo druziv i bezzhalnij do svoyih vorogiv zokrema do gobliniv Vin ne yist m yasa a vzhivaye v yizhu perevazhno med ta vershki Beorn yedinij hto volodiye sekretom prigotuvannya osoblivih medovih tistechok yaki duzhe pozhivni j mozhut zberigatisya protyagom trivalogo chasu Beorn zhive odin u verhnih dolinah Anduyinu mizh Imlistimi Gorami j Morok lisom Jogo sadiba roztashovana v dibrovi Yiyi otochuyut zasiyani kvitami polya sho vikoristovuyutsya yak bdzholini ugiddya Ogorozheyu sluzhit ternovij zhivoplit sho jmovirno ye vidsilannyam do anglijskogo ta irlandskogo folkloru de teren simvolizuye nadprirodnu prirodu miscevosti ta yiyi zhiteliv U dvori roztashovani kilka skladenih iz kolod budivel kluni stajni j povitki ta dovgij nizkij derev yanij budinok U volodinnyah Beorna zhivut i prislugovuyut rozumni tvarini movu yakih vin rozumiye Na zahid vid jogo budinku na richci Anduyin roztashovana skelya Karrok u yakij Beorn povibivav shidci Yakos unochi Gandalf pobachiv jogo na vershini ciyeyi skeli Beorn divivsya v bik Imlistih Gir i proreviv vedmezhoyu movoyu Nastane den koli voni viginut i ya povernusya nazad Literaturnij zhittyepisZa slovami Gandalfa pohodzhennya Beorna tochno ne vidome Za odniyeyu versiyeyu vin vedmid nashadok velikogo starodavnogo rodu vedmediv yaki zhili v gorah do prihodu veletniv Za inshoyu versiyeyu yaku Gandalf uvazhav pravdopodibnishoyu Beorn ye lyudinoyu a jogo predki zhili v navkolishnih zemlyah she do togo yak tudi pribuli drakoni ta goblini 20 lipnya 2941 roku Tretoyi epohi Bilbo Torbin razom iz gnomami j Gandalfom uryatuvavshis vid pogoni gobliniv i vargiv znajshli pritulok u Beorna Pochuvshi rozpovid Gandalfa pro prigodi zagonu v Imlistih Gorah i okolicyah Beorn osobisto perekonavsya v yiyi pravdivosti spijmavshi goblina j varga ta dopitavshi yih Pislya dvoh nochej provedenih u jogo budinku Torin i jogo suputniki prodovzhili podorozh Beorn zabezpechiv yih yistivnimi zapasami podaruvav luki j pozichiv gnomam i gobitu svoyih poni dlya perevezennya poklazhi z umovoyu vidpustiti yih pislya prihodu do kordoniv Morok lisu a Gandalfu konya na yakomu toj vidbuv na Bilu Radu Pislya cogo Beorn tayemno suprovodzhuvav podorozhnih do krayu lisu zabezpechuyuchi yim ohoronu Pislya zagibeli drakona Smoga Beorn vzyav uchast u Bitvi P yatoh Voyinstv bilya Samotnoyi Gori de vistupivshi na boci lyudej elfiv i gnomiv zavdav raptovogo udaru po osobistij ohoroni komanduvacha armiyi gobliniv Bolga sina Azoga V ostannyu mit z yavivsya Beorn nihto ne znav zvidkilya vin uzyavsya Vin prijshov sam u vedmezhij podobi j u svoyij lyuti zdavavsya malo ne veletnem Jogo rev nagaduvav gurkit garmat i barabaniv vin rozkidav zi svoyeyi puti vovkiv i gobliniv nemov pir yinki Napavshi na nih iz tilu vin vihorom prorvavsya kriz yihnye kilce Gnomi vse she boronilis obstupivshi svoyih vatazhkiv na nevisokomu kruglomu pagorbi Todi Beorn nahilivsya pidhopiv Torina yakij upav protyatij spisami i vinis jogo z bojovisha Vin shvidko povernuvsya i lyut jogo podvoyilasya tak sho nihto ne mig jomu protistoyati i zhodna zbroya zdavalosya jogo ne vrazhala Vin rozmetav Bolgovu ohoronu povaliv jogo samogo i roztoptav na smert Strah ohopiv gobliniv i voni kinulis uroztich Tolkin Dzh R R Rozdil 18 Doroga nazad Gobit abo Tudi i zvidti per z angl Oleni O Lir S 281 Beorn suprovodzhuvav Bilbo ta Gandalfa na zvorotnomu shlyahu do svogo budinku de voni gostyuvali do vesni Na svyato jolyu Beorn zaprosiv do sebe bagatoh gostej Pislya Bitvi P yatoh Voyinstv vin stav volodarem velikogo krayu v dolinah Anduyinu mizh Imglistimi Gorami ta Morok lisom Jogo nashadki beorningi she dovgo zberigali zdatnist obertatisya na vedmediv Pid chas Vijni Persnya beorningami praviv jogo sin Grimbeorn Starij Popri te sho mito za prohid cherez yihnyu zemlyu za slovami gnoma Gloyina bulo visoke nashadki Beorna vse zh taki zberigali tradiciyi svogo gostinnogo predka i torgovi shlyahi cherez yihni volodinnya buli absolyutno bezpechnimi tudi ne smili vtorgatisya ni orki ni vovki Pislya padinnya Saurona beorningi ta yihni susidi lisoviki otrimali u svoye volodinnya centralnu chastinu Morok lisu roztashovanu mizh korolivstvom Tranduyila na pivnochi ta derzhavoyu Keleborna na pivdni Stvorennya j rozvitokU chernetkah povisti personazh Beorna nazivavsya slov yanskim slovom Medwed vid ros medved vedmid Taku samu nazvu spochatku mav odin iz rozdiliv Gobita zgodom perejmenovanij na Chudernacku oselyu Na dumku Duglasa Andersona pro ce slovo Tolkin diznavsya z tvorchosti svogo druga Rejmonda Chembersa profesora anglijskoyi movi v Universitetskomu koledzhi Londona U doslidzhenni prisvyachenomu istoriyam pro siniv vedmediv ta yih zv yazku z Beovulfom Chembers korotko viklav syuzhet rosijskoyi kazki pro Ivashka Medvedka napivlyudinu napivvedmedya U nacherkah Gobita im ya Medvedko bulo anglizovane j nabulo formi Medwed Odnak u zamitkah napisanih pislya skladannya prisvyachenogo personazhu rozdilu Tolkin zaznachiv pro neobhidnist zminiti im ya i zrobiv ce pid chas roboti nad peredostannim rozdilom pri opisi uchasti personazha u Bitvi P yatoh Voyinstv Zgidno z pochatkovim zadumom Tolkina Beorn pribuvav na bitvu na choli vijska vedmediv Zgadka pro Grimbeorna ta beorningiv u chernetkah Volodarya persniv upershe z yavlyayetsya pri napisanni rozdilu Galadriel Dzerkalo Galadrieli v opublikovanomu romani U rannomu varianti opovidi Keleborn proponuye chlenam Bratstva Persnya pripiniti uchast u pohodi yaksho voni vvazhayut sho yih dij bulo dostatno vin obicyaye dopomogti Gimli distatisya krayini beorningiv Zgodom koli stalo ochevidnim sho nihto z Bratstva ne mozhe zniknuti iz syuzhetu na cij stadiyi Tolkin peremistiv informaciyu pro beorningiv u rozmovu Frodo ta Gloyina v Rivendoli Dzherela nathnennya ta prototipiBodvar B yarki b yetsya u vedmezhij podobi Ilyustraciya Luyisa Mu Vidatnij doslidnik literaturnoyi spadshini Tolkina Tom Shippi u svoyij knizi Doroga v Seredzem ya harakterizuye Beorna yak grubogo j nechutlivogo personazha a piznishe poyasnyuye Protyagom dosit znachnogo vidrizku opovidi Tolkin iz zahvatom doslidzhuye tu suvoru j neterpimu nezalezhnist yaka tak harakterna dlya geroyiv Najnaochnishe zh podibnu povedinku demonstruye Beorn Shippi vidznachaye podibnist Beorna do skandinavskogo geroya Bodvara B yarki davnoskan Bǫthvarr Bjarki vojovniche vedmezha U Sazi pro Hrolva Kraki rozpovidayetsya yak pid chas virishalnogo boyu vin spochatku sidit bez ruhu perebuvayuchi u svoyeridnomu transi j na poli boyu ne z yavlyayetsya todi yak jogo soratnikiv u bitvi suprovodzhuye velicheznij vedmid nevrazlivij dlya stril Koli zh Bodvara budyat vin ide bitisya ale vedmedya z voyinami teper uzhe nemaye i voni zaznayut porazki Duglas Anderson porivnyuye Beorna z batkom Bodvara Bjornom davnoskan Bjorn yakij cherez proklyattya vden stavav vedmedem a vnochi povertav sobi lyudsku podobu Avtor Istoriyi Gobita Dzhon Rejtliff takozh vidznachaye vpliv brativ geroya sagi Frodi j Torira podibno do Frodi Beorn maye nadzvichajnu silu i ye samitnikom a zgodom yak i Torir staye pravitelem narodu Zobrazhennya voyina i berserka pravoruch iz bronzovoyi plastinki Vendelskogo periodu Torslunda Shveciya Poyava Beorna v Bitvi P yatoh Voyinstv nagaduye povedinku berserkiv voyiniv yaki pid chas boyu vidznachalisya nesamovitistyu ta velicheznoyu siloyu Inshoyu spilnoyu risoyu Beorna ta berserkiv ye zdatnist do zmini podobi U knizi Gandalf harakterizuye jogo yak togo hto vmiye minyati shkuri angl skin changer obertayuchis na vedmedya U skandinavskij mifologiyi podibne vminnya pripisuvalosya berserkam a same slovo berserkr za odniyeyu z versij perekladayetsya yak vedmezha shkura Doslidniki takozh porivnyuyut Beorna z Beovulfom z odnojmennoyi davnoanglijskoyi poemi chiye im ya perekladayetsya yak bdzholinij vovk tobto vedmid Spilnoyu yih risoyu ye fizichna mic Beovulf z vedmezhoyu siloyu i nezgrabnistyu lamaye mechi vidrivaye ruki troshit rebra Vin ubivaye praporonoscya frankiv rozchavivshi jogo u svoyih obijmah sho nagaduye vedmezhu hvatku Obidva personazhi vvazhayut za krashe bitisya bez zbroyi Podibno do Beovulfa yakij prodemonstruvav ruku vbitogo nim chudoviska Grendelya v chertozi Georot Beorn vistaviv bilya svogo budinku golovu goblina ta shkuru varga yakih vin uzyav u polon i pislya dopitu vbiv Budinok Beorna pobudovanij na zrazok germanskoyi medovoyi zali odnim iz prikladiv yakoyi ye Georot palac korolya Grodgara v poemi Beovulf vidovzhena zala z roztashovanim u centralnij chastini vognishem rozdilena derev yanimi stovpami Cya podibnist pomitna na ilyustraciyi Zala Beorna namalovanij Tolkinom dlya pershogo vidannya Gobita Rannya versiya cogo malyunka chastkovo zasnovana na zobrazhenni serednovichnoyi skandinavskoyi zali opublikovanomu v knizi E V Gordona Vstup do davnoskandinavskoyi movi 1927 Na dumku Mardzhori Berns personazh Beorna poyednuye v sobi chasom protilezhni harakteristiki vojovnichogo vikinga i mirnogo anglijcya Buvshi lyutim voyinom yakij zhorstoko rozpravlyayetsya z vorogami vin utim ne polyuye ne vzhivaye v yizhu m yaso j utrimuye v poryadku svoyi ugiddya Kvitkovi polya ta sad bilya jogo sadibi nagaduyut krayevidi anglijskoyi silskoyi miscevosti ta Shiru Beorn poyednuye v sobi rizni krajnoshi buvshi odnochasno zhorstokim i dobrim vedmedem i lyudinoyu domosidom i mandrivnikom berserkom i pacifistom Berns porivnyuye Beorna z lordom Bertilakom iz serednoanglijskoyi poemi XIV stolittya Ser Gavejn i Zelenij Licar yaku Tolkin pereklav na suchasnu anglijsku movu obidva personazhi mayut znachnu staturu zhivut u dibrovi roztashovanij u dikij miscevosti vdalini vid civilizaciyi ta mozhut zminyuvati podobu Vpliv na inshih personazhiv TolkinaDzhon Rejtliff zaznachaye sho vedmedi takozh vidigrayut vazhlivu rol v inshih istoriyah stvorenih Tolkinom dlya ditej napriklad vedmid Karhu i jogo pleminniki Paksu ta Valkotukka v Listah Rizdvyanogo Dida abo tri vedmedi v Epizod u Listah Rizdvyanogo Dida de Karhu voyuye z goblinami nagaduye uchast Beorna v Bitvi P yatoh Voyinstv Deyaki doslidniki zokrema pismennik Piter Bigl i profesor anglijskoyi literaturi en bachat u Beorni poperednika Toma Bombadila bilsh rozvinenogo personazha z romanu Volodar persniv Obidva geroyi mogutni stvorinnya sho mayut tayemnichi zdibnosti pohodzhennya yakih avtorom ne poyasnyuyetsya i tisno pov yazani z prirodoyu Voni zhivut poblizu nebezpechnogo lisu j dopomagayut geroyam nadayuchi yim pritulok u svoyemu budinku ta ryatuyuchi v kritichnij moment zavdyaki Beornu lyudi elfi j gnomi vigrayut bitvu a Bombadil ryatuye gobitiv u Kurganah Obraz Beorna v adaptaciyahBeorn zobrazhenij na ilyustraciyah brativ Gildebrandtiv Anke Ejsmann i Dzhefa Myurreya U radiopostanovci Gobita 1968 roku Beorna ozvuchiv Denis Gotorn U multfilmi Gobit 1977 roku ta telespektakli Kazkova podorozh mistera Bilbo Begginsa gobita personazh vidsutnij Mikael Persbrandt u roli Beorna U filmah Hobbit Pustka Smoga ta Hobbit Bitva p yati voyinstv rol Beorna zigrav shvedskij aktor Mikael Persbrandt Zgidno z koncepciyeyu tvorciv filmu zovnishnij viglyad personazha buv realizovanij takim chinom shob u lyudskij podobi vin mav deyaki zviryachi risi Volossya zrobili podibnim do kinskoyi grivi nis buv vidozminenij stavshi shozhim na vedmezhij a do zubiv dodani dva zviryachi ikla Zrist personazha u filmi 8 futiv 2 4 metra Rezhiser Piter Dzhekson ne hotiv shob zovnishnist Beorna u zvirinij formi povnistyu vidpovidala spravzhnomu vedmedevi U zv yazku z cim dizajneri stvorili koncept vedmedya zi zminenoyu anatomichnoyu budovoyu j netipovim sposobom peresuvannya Na spini z yavivsya gorb sho dodalo jomu podibnosti do dikogo kabana Spochatku peredbachalosya sho u vedmedya budut blakitni ochi yak u aktora odnak u takomu obrazi vin viglyadav nedostatno strahitlivo U pidsumku bulo virisheno sho v personazha i v lyudskij i u vedmezhij formi budut temno kari ochi Z urahuvannyam togo sho Beorn pohodit iz pivnichnih zemel jogo mova nabula shvedskogo akcentu Budinok Beorna dosit dokladno opisanij u tvorchosti Tolkina prote v takomu viglyadi vin povtoryuye arhitekturu Meduselda palacu korolya Roganu v kinotrilogiyi Volodar persniv Za slovami Pitera Dzheksona v Gobiti neobhidno bulo stvoriti shos inshe chastkovo zberigshi avtorskij opis U filmi budinok maye prostishu arhitekturu bilshe zasnovanu na silskij sadibi Dah budivli pokritij dernom podibno do budinkiv vikingiv Za prikladom devonskogo dovgogo budinku chastina primishennya priznachena dlya tvarin Dlya oformlennya rizblennya po derevu v inter yeri budinku buli zadiyani rizni motivi zi skandinavskoyi mifologiyi derevo Iggdrasill kruki Gugin i Munin zmij Nidgogg obraz iz serednovichnogo mistectva ta tradicijni ornamenti maori Pri stvorenni dizajnu stilcya Beorna bulo vzyato za osnovu troni vikingiv Na dumku Metyu Razaka oglyadacha sajtu Flixist com u filmi personazh Beorna zdayetsya osoblivo vitrachenim marno i Persbrandt ne daye jomu tiyeyi znachushosti na yaku vin zaslugovuye Recenzent Patrik Nesh visloviv dumku sho sceni z jogo uchastyu brakuye pochuttya tayemnichosti yake bulo v knizi j robilo yiyi takoyu cikavoyu pid chas chitannya Kritik portalu NJ com Stiven Vitti pohvaliv personazha za vinyatkovij zovnishnij viglyad a Dzhonatan R Lak pozitivno ociniv aktorsku gru Mikaelya Persbrandta Vodnochas rishennya rezhisera pridiliti Beornu lishe kilka sekund ekrannogo chasu v tretomu filmi bulo sprijnyate yak zrada personazha PrimitkiKomentariU listi do Naomi Mitchison vid 25 kvitnya 1954 roku Tolkin poyasnyuye sho Beorn popri svoyi nadprirodni zdibnosti buv lyudinoyu Orki j goblini rizni nazvi tih samih istot Slovom goblini Tolkin poznachav yih u Gobiti a zapozichenim iz poemi Beovulf terminom ork yakij uvazhav vdalishim u Volodari persniv Silmarilioni j inshih tvorah DzherelaTolkien 2006 s 178 Anderson 2002 s 164 Rateliff 2007 s 282 Dem yanenko 2007 s 92 Lewis P W Beorn and Tom Bombadil a tale of two heroes Mythlore A Journal of J R R Tolkien C S Lewis Charles Williams and Mythopoeic Literature journal Mythopoeic Society 2007 No 97 98 ISSN 0146 9339 Shippey 1979 s 300 301 Dem yanenko 2007 s 92 94 Hammond W G Scull C The Lord of the Rings A Reader s Companion L HarperCollins 2005 P 24 25 ISBN 978 0 00 720308 6 Tolkien 2006 s 185 Tolkin 2021 s 118 135 Rateliff 2007 s 247 248 Tolkin 2021 s 118 130 Fonstad 1996 s 76 105 Tolkin 2021 s 119 120 Fonstad 1996 s 99 Tolkin 2021 s 117 139 Tolkin 2021 s 284 285 Tolkien 2004 s 228 Fonstad 1996 s 178 Anderson 2006 s 137 143 Rateliff 2007 s 228 275 Rateliff 2007 s 301 Rateliff 2007 s 679 Rateliff 2007 s 366 Tolkien 1989 s 233 248 Shippey 1992 s 62 Shippey 1992 s 73 Rateliff 2007 s 257 Anderson 2002 s 165 Rateliff 2007 s 258 259 Anderson 2002 s 349 Gilliver et al 2006 s 96 Shippey 1992 s 73 74 Drout 2006 s 56 The Hobbit The Desolation of Smaug Special Extended DVD Edition DVD Warner Home Video 2014 Beorn The Shape shifter Shippey 2002 s 94 Anderson 2002 s 168 Rateliff 2007 s 260 261 Anderson 2002 s 170 171 Burns 2008 s 130 132 134 135 Burns 2008 s 132 134 Rateliff 2007 s 254 255 Rateliff 2007 s 256 angl Ted Nasmith s official website Arhiv originalu za 7 bereznya 2022 Procitovano 7 bereznya 2022 angl Ted Nasmith s official website Arhiv originalu za 7 bereznya 2022 Procitovano 7 bereznya 2022 angl John Howe s official website Arhiv originalu za 7 bereznya 2022 Procitovano 7 bereznya 2022 angl Spider Web Art Arhiv originalu za 8 serpnya 2020 Procitovano 7 bereznya 2022 J R R Tolkien The Hobbit angl Anke Eissmann s official website Arhiv originalu za 10 travnya 2013 Procitovano 7 bereznya 2022 angl Jef Murray s official website Arhiv originalu za 7 bereznya 2022 Procitovano 7 bereznya 2022 angl Internet Archive Arhiv originalu za 25 bereznya 2016 Procitovano 7 bereznya 2022 Drout 2006 s 559 Robb B J Simpson P Middle earth Envisioned The Hobbit and The Lord of the Rings On Screen On Stage and Beyond N Y MBI Publishing Company 2013 P 28 ISBN 978 1 62788 078 7 angl TheOneRing net 7 grudnya 2010 Arhiv originalu za 21 listopada 2017 Procitovano 7 bereznya 2022 The Hobbit The Desolation of Smaug Special Extended DVD Edition DVD Warner Home Video 2014 Beorn s House Razak M 13 grudnya 2013 angl Flixist com Arhiv originalu za 13 sichnya 2017 Procitovano 7 bereznya 2022 Nash P 2 bereznya 2014 angl Threemoviebuffs com Arhiv originalu za 13 sichnya 2017 Procitovano 7 bereznya 2022 Whitty S 12 grudnya 2013 angl NJ com Arhiv originalu za 4 grudnya 2017 Procitovano 7 bereznya 2022 Lack J R 12 grudnya 2013 angl Wegotthiscovered com Arhiv originalu za 7 bereznya 2022 Procitovano 7 bereznya 2022 Ivanov B 9 grudnya 2014 ros Film ru Arhiv originalu za 7 bereznya 2022 Procitovano 7 bereznya 2022 LiteraturaDem yanenko Yu M Lingvistichni zharti profesora Tolkiyena Novitnya filologiya zhurnal Vidavnictvo MDGU im Petra Mogili 2007 7 27 S 90 109 ISSN 1815 2325 Tolkin Dzh R R Gobit abo Tudi i zvidti The Hobbit or There and Back Again per z angl Oleni O Lir L Astrolyabiya 2021 304 s ISBN 978 617 664 189 6 Anderson D A R W Chambers and The Hobbit Tolkien Studies journal West Virginia University Press 2006 Vol 3 P 137 147 ISSN 1547 3155 Anderson D A The Annotated Hobbit Boston N Y Houghton Mifflin 2002 398 p ISBN 978 0 618 13470 0 Burns M Skin Changing in More than One Sense The Complexity of Beorn J R R Tolkien ed H Bloom N Y Bloom s Literary Criticism 2008 P 129 140 Bloom s modern critical views ISBN 978 1 60413 146 8 Fonstad W K The Atlas of Middle earth Boston Houghton Mifflin 1996 210 p ISBN 978 0 618 12699 6 Gilliver P Marshall J Weiner E The Ring of Words Tolkien and the Oxford English Dictionary Oxf Oxford University Press 2006 234 p ISBN 978 0 19 861069 4 J R R Tolkien Encyclopedia Scholarship and Critical Assessment ed M D C Drout N Y L Routledge 2006 808 p ISBN 978 0 415 96942 0 Shippey T A Creation from Philology in The Lord of the Rings J R R Tolkien Scholar and Storyteller Essays in Memoriam ed M Salu R T Farrell L Ithaca Cornell University Press 1979 P 286 316 ISBN 978 0 8014 1038 3 Shippey T A J R R Tolkien Author of the Century Boston Houghton Mifflin 2002 347 p ISBN 978 0 618 25759 1 Shippey T A The Road to Middle earth L Grafton 1992 337 p ISBN 978 0 261 10275 0 The Letters of J R R Tolkien ed H Carpenter C Tolkien L HarperCollins 2006 502 p ISBN 978 0 261 10265 1 Tolkien J R R Rateliff J D The History of The Hobbit Part One Mr Baggins L HarperCollins 2007 467 p ISBN 978 0 00 723555 1 Tolkien J R R Rateliff J D The History of The Hobbit Part Two Return to Bag End L HarperCollins 2007 438 p ISBN 978 0 00 725066 0 Tolkien J R R The Lord of the Rings 50th Anniversary Deluxe Edition L HarperCollins 2004 1157 p ISBN 978 0 00 718236 7 Tolkien J R R The Treason of Isengard ed C Tolkien Boston Houghton Mifflin 1989 504 p The History of the Middle earth ISBN 978 0 395 51562 4 Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi