Хижі, хижі звірі або хижаки (Carnivora) (від лат. carō — м'ясо + vorāre — пожирати) — різноманітний ряд плацентарних, як сухопутних, так і морських ссавців, поширених майже по всьому світу. Ряд Хижі складається з підрядів псовидих (Caniformia) і котовидих (Feliformia). 16 сучасних родин хижих містять близько 296 видів у 127 родах.
Хижі | |
---|---|
![]() | |
Вовк, Canis lupus | |
Біологічна класифікація | |
Царство: | Тварини (Animalia) |
Тип: | Хордові (Chordata) |
Клада: | Синапсиди (Synapsida) |
Клас: | Ссавці (Mammalia) |
Клада: | Pan-Carnivora |
Клада: | Carnivoramorpha |
Клада: | Carnivoraformes |
Ряд: | Хижі (Carnivora) Bowdich, 1821 |
Родини | |
| |
![]() | |
Сучасне поширення та щільність видів хижих | |
![]() |
Примітки щодо назви
Багато хижих харчуються не лише м'ясом. Ведмеді є опортуністичні всеїдні, а деякі види, як-от велика панда і зовсім спеціалізуються на рослинному живленні. У малих панд, борсуків, олінго, кинкажу, ракунів і єнотів рослинна їжа також складає значну, якщо не основну частину їх меню. Гієни і псові (вовки, койоти, шакали, лисиці) поїдають кавуни й дині на баштанах і фрукти, що впали на землю.
Середньовічний арабський мандрівник ібн-Батутта в своїх мемуарах описує випадок нападу зграї гієн на стоянку каравану під час переходу по пустелі Сахарі — одна з гієн при цьому поцупила мішок з фініками й більшу частину з'їла.
У той же час є ссавці, які по зоологічній класифікації не відносяться до ряду хижих, але полюють заради їжі на інших тварин. Це сірі щури, їжаки, кроти, землерийки, деякі мавпи (бабуїни, шимпанзе), опосуми, броненосці та інші.
Зоологи виділяють відмінності між хижими (м'ясоїдними) тваринами в сенсі спеціалізації в живленні й хижими як таксонометричною одиницею (таксоном). У повсякденній мові «хижими» нерідко називають не лише власне хижих ссавців (Carnivora), але і всіх інших сучасних і викопних м'ясоїдних хребетних, а саме акули, крокодили, хижі птиці й тероподи.
Історія
Хижацтво у ссавців давня практика. Примітивні комахоїдні ссавці (креодонти) з'явилися в палеоцені до появи більшості з останніх рядів ссавців. Ссавці-хижаки, ймовірно, з'явилися у відповідь на джерела їжі, запропоновані широким масивом травоїдних ссавців і пройшли адаптацію, пов'язані з різноманітністю травоїдних. Тим не менш, далеко не всі сучасні хижі хижаки.
Класифікація хижих залишається суб'єктом дебатів. Проте, численні морфологічні та молекулярні дослідження виявили кілька загальних закономірностей: а) хижі складаються з двох кладів: котовидих і псовидих; б) нандінія, Nandinia binotata, є єдиним членом родини Nandiniidae і вважається базальною (належність до нижнього шару) решти котовидих; в) малагасійські хижі, Eupleridae походять від окремого вторгнення з Африки в кінці олігоцену або на початку міоцену; г) 4 клади містять живих псовидих: Canidae, Ursidae, Pinnipedia, Musteloidea; д) Phocidae, Odobenidae, Otariidae (які утворюють надродину Pinnipedia) тісно пов'язані з надродиною Musteloidea і разом з Ursidae утворюють інфраряд Arctoidea; е) надродина Musteloidea містить червону панду (Ailurus), скунсів (Mephitidae), ракунів (Procyonidae) і мустел (Mustelidae); є) червона панда це єдиний член родини Ailuridae, базального члена надродини Musteloidea; ж) Існує сильна підтримка того, що скунси (Mephitidae) утворюють кладу, відмінну від мустелових.
Найстаріші м'ясоїдні ссавці, ряд Creodonta, з'явився в палеоцені. Вони були типовими м'ясоїдними палеоцену й еоцену і зберігалися в тропіках Старому Світі в міоцені. Як нині розрізняють, креодонти містять родини Oxyaenidae і Hyaenodontidae. Хоча Creodonta єднала з Carnivora наявність примітивних хижих зубів, вони більше не вважаються предками Carnivora. Палеоценові й еоценові Viverravidae й «Miacidae» (Miacidae — не монофілетична група) вважаються базальними членами хижих. Сучасні хижі, можливо, мають спільного предка з одним або обома з цих двох груп, але лише деякі скам'янілості, що представляють сучасні родини ряду Хижі відомі до олігоцену, до того часу багато з сучасних родин були вже присутні.
Найостанніші хижі є хижаками й мають гострий нюх. Здатність бігати може бути обмежена, як у ведмедевих і єнотових, або може бути сильно розвинена, як у гепарда і деяких псових. Адаптація до бігу проявляється в зап'ясті й включає злиття човноподібної кістки і місячних кісток і втрата os centrale. Поза ступні стопоходяча як у Ursidae й Procyonidae чи пальцеходяча як у Canidae, Felidae, Hyaenidae. У предків хижих було 5 пальців, у сучасних сталося маленьке скорочення кількості. Найбільше скорочення відбувається в гієнових і в африканської дикої собаки (Lycaon pictus), в яких передні й задні кінцівки мають чотири пальці.
Морфологія
Члени ряду хижих мають характерну форму черепа та характерні ікла та хижі зуби. Більшість членів ряду хижих можна впізнати за їх збільшеним четвертим верхнім премоляром і першим нижнім моляром, які разом утворюють ефективний засіб для різання м'яса і сухожиль. Виняток становлять кілька форм, як-от ведмедеві, ракун і тюленеві, в яких ці зуби вторинно змінені. Майже всі Хижі зберегли примітивне число різців (3/3); виняток становить Enhydra lutris, яка має 2/3. Зовнішній (3-й) різець часто відносно великий і собакоподібний. Ікла великі й конічні. Всі зуби вкорінені й проходять стадію молочних.
Черепа різноманітні за формою. Більшість з них мають чітко визначену, поперечну суглобову ямку. Панівним рухом щелепи є спинно-черевний напрямок. Хижі мають сильні виличні дуги і відносно великий череп. Слухові були і нюхова система також мають тенденцію бути великими і складними. Хижі досить розумні тварини, і більшість з них має відносно великий мозок. Всі члени хижих мають прості шлунки.
Ластоногі є великими, можливо, тому що вода добре проводить тепло, а великі тварини мають низьку площу поверхні відносно маси тіла, що мінімізує втрати тепла внаслідок теплопровідності. Їхні тіла ізольовані товстим шаром жиру, ворвань. У всіх видів зовнішні вуха маленькі або відсутні, зовнішні статеві органи і соски приховані в щілинах або поглибленнях у тілі, хвіст дуже малий. Передні і задні кінцівки перетворені в ласти. Проксимальні елементи кінцівок (плечові і стегнові кістки) залишаються в тілі, інші — є вузькоспеціалізованими для плавання. Більшість видів мають відносно короткий рострум, очниці ж великого розміру. Зуби, як правило, у формі простих конусів.
Як група, хижі охоплюють широкий діапазон розмірів тіла. Найменший вид, ласка (Mustela nivalis), може важити всього лише 35 грамів, а самці південних морських слонів (Mirounga leonina), найбільший з хижих, може важити понад 3600 кг. Багато видів хижих мають статевий диморфізм у розмірах. Зазвичай самці більші за самиць, але у деяких видів самиці більші за самців (як у плямистих гієн, Crocuta crocuta). Крім того, самці деяких видів мають оздоблення, якого немає у самиць (як у самців морських слонів, Mirounga).
Багато хижих мають товсті, розкішні хутра, хоча деякі, як моржі, — досить рідко вкриті волоссям. Шерсть буває різних кольорів, включаючи чорний, білий, помаранчевий, жовтий, червоний і майже всі відтінки сірого і коричневого. Крім того, багато хижих смугасті, плямисті, стрічкові або з іншим малюнком, який робить їх менш помітними на загальному фоні. Песець, наприклад, біліє взимку, щоб відповідати кольору снігу. Деякі види, а саме сірий вовк, Canis lupus поліморфні щодо кольору шерсті. Домашні кішки і пси проявляють тисячі комбінацій забарвлення і форми тіла в результаті селекції з боку людини. Скунсові й деякі куницеві, мангустові й віверові мають добре розвинені анальні залози, які виробляють смердючий мускус, який виділяється при стресі. Ці тварини, як правило, несуть попереджувальне забарвлення у вигляді контрастних смужок і стрічок, попереджаючи потенційних хижаків, щоб ті трималися подалі.
Стиль життя
Хижі займають майже всі типи земного середовища проживання і багато водних, від тропіків до полюсів. Вони живуть на всіх континентах, окрім Австралії, де з наземних хижих є лише введені людиною, і у всіх океанах. Хижі мешкають у лісах, пустелях, горах, луках, чагарниках, тундрі, на відкритому льоду. Водні та напівводні види живуть у прісноводних річках, озерах і болотах, в морських прибережних районах і у відкритому океані.
Ластоногі — чудові плавці, які почуваються як вдома більше у воді, ніж на суші. Ці тварини здатні занурюватися на екстремальні глибини (600 м Leptonychotes weddellii) і залишаються під водою впродовж тривалого періоду (більш як годину, хоча більшість занурень набагато коротші).
Деякі хижі, як-от Procyonidae досвідчені альпіністи і проводять більшу частину свого часу на деревах. Багато наземних хижих чудові бігуни. Деякі з них хороші бігуни на довгі дистанції, але, найчастіше, хижі швидкі спринтери, які використовують здібність підкрадатися до потенційної здобичі на коротку відстань і долати її короткою атакою. Кілька видів, як ведмеді та єноти, схоже, відносно повільні й незграбні, але навіть ці види здатні до чудових сплесків швидкості.
Хижі мають різний ступінь соціальності, починаючи від поодиноких (Ursidae, наприклад) до колоніальних (Zalophus californianus, наприклад). Соціальність деяких видів змінюється в межах ареалу, або навіть серед вікових і статевих класів всередині популяції. Наприклад, лисиця руда (Vulpes vulpes) доглядає потомство спільно в деяких регіонах і значною мірою самотня в інших, самиці Nasua nasua живуть у закритих групах, в той час як самці поодинокі. Вважається, що близько 10 до 15 % видів сухопутних хижих живуть у групах поза сезоном розмноження. Для соціальних хижих, проживання в групах сприяє утворенню суворо дотримуваної ієрархії домінування. Соціальні зв'язки між членами групи можуть бути дуже сильними, з виявленням прихильності один до одного і визволення один одного з біди.
Переважна більшість представників ряду є класичними м'ясоїдними тваринами, що полюють головним чином на хребетних. Майже всі представники ряду їдять м'ясо як основний компонент дієти: деякі, як кішка, майже винятково, інші, як ведмідь і лисиця, більш всеїдні, лише деякі, наприклад велика панда, майже винятково травоїдні (хоча й можуть іноді їсти рибу, яйця і комах). Багато Хижих є головними хижаками в своїх екосистемах, і тому не стикаються з загрозою хижацтва, коли є дорослими, хоча їх молодь може бути вразливою. Малі наземні Хижі стикаються з хижацтвом великих Хижих, а також денних і нічних хижих птахів. Ластоногі стикаються з хижацтвом великих китоподібних, а саме Orcinus orca й акулами. На багатьох Хижих, великих і малих, наземних і водних полюють люди.
Деякі види хижих здійснюють сезонні міграції на великі відстані у зв'язку з міграціями їх видобутку. Інші залишаються в одному місці проживання цілий рік. Оселища мають тенденцію бути великими, і часто енергійно захищаються, оскільки мають охоплювати оселища багатьох хижих тварин. Ряд Хижі включає як денні, так і нічні види. Відпочивають хижі в дуплах дерев, норах або печерах. Кілька видів, як-от Ursidae, мають тривалі періоди апатії протягом зими.
Хижі — відносно довгоживучі ссавці, більшість видів живуть принаймні десятиліття. Основним винятком є невеликі види роду Mustela, які живуть до шести років у неволі, але, як правило, 1 рік в умовах дикої природи. Загалом, ластоногі живуть довше, ніж сухопутні хижі, з кількома видами (Odobenus rosmarus, Halichoerus grypus, Pusa hispida, Pusa caspica, Pusa sibirica) які живуть 40 і більше років у дикій природі.
Хижі є важливими хижаками в багатьох екосистемах, діючи як контроль за популяціями своїх жертв. Їх видалення має серйозні наслідки для екосистеми. Наприклад, вовки були нещодавно знову введені в Єллоустонський національний парк (після їх викорінення протягом майже 70 років), щоб їх хижацтво на лося дозволило деревним рослинам оправитися від перевипасу.
Систематика
ряд CARNIVORA
|
|
Примітки
- Зиков, О. Класифікація сучасних плацентарних ссавців (Eutheria): стан і проблеми // Праці Зоол. музею Київ. нац. ун-ту ім. Тараса Шевченка. — 2006. — Вип. 4. — С. 5–20.
- Загороднюк, І. Склад та історичні зміни фауни хижих ссавців України // Великі хижі ссавці України та прилеглих країн. — 2001. — С. 14–17. з джерела 11 січня 2012. Процитовано 2016-10-26.
- Маркевич, О. П. Російсько-українсько-латинський зоологічний словник. Номенклатура. — Київ : Наук. думка, 1983. — С. 262.
- International Union for Conservation of Nature and Natural Resources
Джерела
- Terry A. Vaughan, James M. Ryan, Nicholas J. Czaplewski. Mammalogy. — Jones & Bartlett Learning, 2011. — С. 294. — . (англ.)
- Don E. Wilson & DeeAnn M. Reeder (editors). 2005. Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3rd ed) (англ.)
- Poor, A. . «Carnivora» (On-line), Animal Diversity Web (англ.)
- George A. Feldhamer, Lee C. Drickamer, Stephen H. Vessey, Joseph F. Merritt, Carey Krajewski. Mammalogy: Adaptation, Diversity, Ecology. — JHU Press, 2015. — С. 352. — . (англ.)
Посилання
- Хижі звірі // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
![]() | Це незавершена стаття з теріології. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Hizhi hizhi zviri abo hizhaki Carnivora vid lat carō m yaso vorare pozhirati riznomanitnij ryad placentarnih yak suhoputnih tak i morskih ssavciv poshirenih majzhe po vsomu svitu Ryad Hizhi skladayetsya z pidryadiv psovidih Caniformia i kotovidih Feliformia 16 suchasnih rodin hizhih mistyat blizko 296 vidiv u 127 rodah Hizhi Period isnuvannya 42 0 mln r t PreꞒ Ꞓ O S D C P T J K Ꝑ Nserednij Eocen suchasnist Vovk Canis lupus Biologichna klasifikaciya Carstvo Tvarini Animalia Tip Hordovi Chordata Klada Sinapsidi Synapsida Klas Ssavci Mammalia Klada Pan Carnivora Klada Carnivoramorpha Klada Carnivoraformes Ryad Hizhi Carnivora Bowdich 1821 Rodini Pidryad Kotovidi Feliformia Falanukovi Eupleridae Kotovi Felidae Mangustovi Herpestidae Giyenovi Hyaenidae Nandiniyevi Nandiniidae Prionodontidae Viverovi Viverridae Barburofelidi Barbourofelidae Nimravidi Nimravidae Perkrokutidi Percrocutidae Stenoplesictidae Pidryad Psovidi Caniformia Psovi Canidae Amficionovi Amphicyonidae Infraryad Vedmedyuvati Arctoidea Vedmedevi Ursidae Gemicionovi Hemicyonidae Nadrodina Musteluvati Musteloidea Pandovi Ailuridae Skunsovi Mephitidae Kunicevi Mustelidae Rakunovi Procyonidae Klada Lastonogi Pinnipedia Morzhevi Odobenidae Otariyevi Otariidae Tyulenevi Phocidae Enaliarctidae Suchasne poshirennya ta shilnist vidiv hizhih Vikishovishe CarnivoraPrimitki shodo nazviBagato hizhih harchuyutsya ne lishe m yasom Vedmedi ye oportunistichni vseyidni a deyaki vidi yak ot velika panda i zovsim specializuyutsya na roslinnomu zhivlenni U malih pand borsukiv olingo kinkazhu rakuniv i yenotiv roslinna yizha takozh skladaye znachnu yaksho ne osnovnu chastinu yih menyu Giyeni i psovi vovki kojoti shakali lisici poyidayut kavuni j dini na bashtanah i frukti sho vpali na zemlyu Serednovichnij arabskij mandrivnik ibn Batutta v svoyih memuarah opisuye vipadok napadu zgrayi giyen na stoyanku karavanu pid chas perehodu po pusteli Sahari odna z giyen pri comu pocupila mishok z finikami j bilshu chastinu z yila U toj zhe chas ye ssavci yaki po zoologichnij klasifikaciyi ne vidnosyatsya do ryadu hizhih ale polyuyut zaradi yizhi na inshih tvarin Ce siri shuri yizhaki kroti zemlerijki deyaki mavpi babuyini shimpanze oposumi bronenosci ta inshi Zoologi vidilyayut vidminnosti mizh hizhimi m yasoyidnimi tvarinami v sensi specializaciyi v zhivlenni j hizhimi yak taksonometrichnoyu odiniceyu taksonom U povsyakdennij movi hizhimi neridko nazivayut ne lishe vlasne hizhih ssavciv Carnivora ale i vsih inshih suchasnih i vikopnih m yasoyidnih hrebetnih a same akuli krokodili hizhi ptici j teropodi IstoriyaHizhactvo u ssavciv davnya praktika Primitivni komahoyidni ssavci kreodonti z yavilisya v paleoceni do poyavi bilshosti z ostannih ryadiv ssavciv Ssavci hizhaki jmovirno z yavilisya u vidpovid na dzherela yizhi zaproponovani shirokim masivom travoyidnih ssavciv i projshli adaptaciyu pov yazani z riznomanitnistyu travoyidnih Tim ne mensh daleko ne vsi suchasni hizhi hizhaki Klasifikaciya hizhih zalishayetsya sub yektom debativ Prote chislenni morfologichni ta molekulyarni doslidzhennya viyavili kilka zagalnih zakonomirnostej a hizhi skladayutsya z dvoh kladiv kotovidih i psovidih b nandiniya Nandinia binotata ye yedinim chlenom rodini Nandiniidae i vvazhayetsya bazalnoyu nalezhnist do nizhnogo sharu reshti kotovidih v malagasijski hizhi Eupleridae pohodyat vid okremogo vtorgnennya z Afriki v kinci oligocenu abo na pochatku miocenu g 4 kladi mistyat zhivih psovidih Canidae Ursidae Pinnipedia Musteloidea d Phocidae Odobenidae Otariidae yaki utvoryuyut nadrodinu Pinnipedia tisno pov yazani z nadrodinoyu Musteloidea i razom z Ursidae utvoryuyut infraryad Arctoidea e nadrodina Musteloidea mistit chervonu pandu Ailurus skunsiv Mephitidae rakuniv Procyonidae i mustel Mustelidae ye chervona panda ce yedinij chlen rodini Ailuridae bazalnogo chlena nadrodini Musteloidea zh Isnuye silna pidtrimka togo sho skunsi Mephitidae utvoryuyut kladu vidminnu vid mustelovih Najstarishi m yasoyidni ssavci ryad Creodonta z yavivsya v paleoceni Voni buli tipovimi m yasoyidnimi paleocenu j eocenu i zberigalisya v tropikah Staromu Sviti v mioceni Yak nini rozriznyayut kreodonti mistyat rodini Oxyaenidae i Hyaenodontidae Hocha Creodonta yednala z Carnivora nayavnist primitivnih hizhih zubiv voni bilshe ne vvazhayutsya predkami Carnivora Paleocenovi j eocenovi Viverravidae j Miacidae Miacidae ne monofiletichna grupa vvazhayutsya bazalnimi chlenami hizhih Suchasni hizhi mozhlivo mayut spilnogo predka z odnim abo oboma z cih dvoh grup ale lishe deyaki skam yanilosti sho predstavlyayut suchasni rodini ryadu Hizhi vidomi do oligocenu do togo chasu bagato z suchasnih rodin buli vzhe prisutni Najostannishi hizhi ye hizhakami j mayut gostrij nyuh Zdatnist bigati mozhe buti obmezhena yak u vedmedevih i yenotovih abo mozhe buti silno rozvinena yak u geparda i deyakih psovih Adaptaciya do bigu proyavlyayetsya v zap yasti j vklyuchaye zlittya chovnopodibnoyi kistki i misyachnih kistok i vtrata os centrale Poza stupni stopohodyacha yak u Ursidae j Procyonidae chi palcehodyacha yak u Canidae Felidae Hyaenidae U predkiv hizhih bulo 5 palciv u suchasnih stalosya malenke skorochennya kilkosti Najbilshe skorochennya vidbuvayetsya v giyenovih i v afrikanskoyi dikoyi sobaki Lycaon pictus v yakih peredni j zadni kincivki mayut chotiri palci MorfologiyaChleni ryadu hizhih mayut harakternu formu cherepa ta harakterni ikla ta hizhi zubi Bilshist chleniv ryadu hizhih mozhna vpiznati za yih zbilshenim chetvertim verhnim premolyarom i pershim nizhnim molyarom yaki razom utvoryuyut efektivnij zasib dlya rizannya m yasa i suhozhil Vinyatok stanovlyat kilka form yak ot vedmedevi rakun i tyulenevi v yakih ci zubi vtorinno zmineni Majzhe vsi Hizhi zberegli primitivne chislo rizciv 3 3 vinyatok stanovit Enhydra lutris yaka maye 2 3 Zovnishnij 3 j rizec chasto vidnosno velikij i sobakopodibnij Ikla veliki j konichni Vsi zubi vkorineni j prohodyat stadiyu molochnih Cherepa riznomanitni za formoyu Bilshist z nih mayut chitko viznachenu poperechnu suglobovu yamku Panivnim ruhom shelepi ye spinno cherevnij napryamok Hizhi mayut silni vilichni dugi i vidnosno velikij cherep Sluhovi buli i nyuhova sistema takozh mayut tendenciyu buti velikimi i skladnimi Hizhi dosit rozumni tvarini i bilshist z nih maye vidnosno velikij mozok Vsi chleni hizhih mayut prosti shlunki Lastonogi ye velikimi mozhlivo tomu sho voda dobre provodit teplo a veliki tvarini mayut nizku ploshu poverhni vidnosno masi tila sho minimizuye vtrati tepla vnaslidok teploprovidnosti Yihni tila izolovani tovstim sharom zhiru vorvan U vsih vidiv zovnishni vuha malenki abo vidsutni zovnishni statevi organi i soski prihovani v shilinah abo pogliblennyah u tili hvist duzhe malij Peredni i zadni kincivki peretvoreni v lasti Proksimalni elementi kincivok plechovi i stegnovi kistki zalishayutsya v tili inshi ye vuzkospecializovanimi dlya plavannya Bilshist vidiv mayut vidnosno korotkij rostrum ochnici zh velikogo rozmiru Zubi yak pravilo u formi prostih konusiv Yak grupa hizhi ohoplyuyut shirokij diapazon rozmiriv tila Najmenshij vid laska Mustela nivalis mozhe vazhiti vsogo lishe 35 gramiv a samci pivdennih morskih sloniv Mirounga leonina najbilshij z hizhih mozhe vazhiti ponad 3600 kg Bagato vidiv hizhih mayut statevij dimorfizm u rozmirah Zazvichaj samci bilshi za samic ale u deyakih vidiv samici bilshi za samciv yak u plyamistih giyen Crocuta crocuta Krim togo samci deyakih vidiv mayut ozdoblennya yakogo nemaye u samic yak u samciv morskih sloniv Mirounga Bagato hizhih mayut tovsti rozkishni hutra hocha deyaki yak morzhi dosit ridko vkriti volossyam Sherst buvaye riznih koloriv vklyuchayuchi chornij bilij pomaranchevij zhovtij chervonij i majzhe vsi vidtinki sirogo i korichnevogo Krim togo bagato hizhih smugasti plyamisti strichkovi abo z inshim malyunkom yakij robit yih mensh pomitnimi na zagalnomu foni Pesec napriklad biliye vzimku shob vidpovidati koloru snigu Deyaki vidi a same sirij vovk Canis lupus polimorfni shodo koloru shersti Domashni kishki i psi proyavlyayut tisyachi kombinacij zabarvlennya i formi tila v rezultati selekciyi z boku lyudini Skunsovi j deyaki kunicevi mangustovi j viverovi mayut dobre rozvineni analni zalozi yaki viroblyayut smerdyuchij muskus yakij vidilyayetsya pri stresi Ci tvarini yak pravilo nesut poperedzhuvalne zabarvlennya u viglyadi kontrastnih smuzhok i strichok poperedzhayuchi potencijnih hizhakiv shob ti trimalisya podali Vovk gornostaj tyulen zvichajnij kit lisovijStil zhittyaHizhi zajmayut majzhe vsi tipi zemnogo seredovisha prozhivannya i bagato vodnih vid tropikiv do polyusiv Voni zhivut na vsih kontinentah okrim Avstraliyi de z nazemnih hizhih ye lishe vvedeni lyudinoyu i u vsih okeanah Hizhi meshkayut u lisah pustelyah gorah lukah chagarnikah tundri na vidkritomu lodu Vodni ta napivvodni vidi zhivut u prisnovodnih richkah ozerah i bolotah v morskih priberezhnih rajonah i u vidkritomu okeani Lastonogi chudovi plavci yaki pochuvayutsya yak vdoma bilshe u vodi nizh na sushi Ci tvarini zdatni zanuryuvatisya na ekstremalni glibini 600 m Leptonychotes weddellii i zalishayutsya pid vodoyu vprodovzh trivalogo periodu bilsh yak godinu hocha bilshist zanuren nabagato korotshi Deyaki hizhi yak ot Procyonidae dosvidcheni alpinisti i provodyat bilshu chastinu svogo chasu na derevah Bagato nazemnih hizhih chudovi biguni Deyaki z nih horoshi biguni na dovgi distanciyi ale najchastishe hizhi shvidki sprinteri yaki vikoristovuyut zdibnist pidkradatisya do potencijnoyi zdobichi na korotku vidstan i dolati yiyi korotkoyu atakoyu Kilka vidiv yak vedmedi ta yenoti shozhe vidnosno povilni j nezgrabni ale navit ci vidi zdatni do chudovih spleskiv shvidkosti Hizhi mayut riznij stupin socialnosti pochinayuchi vid poodinokih Ursidae napriklad do kolonialnih Zalophus californianus napriklad Socialnist deyakih vidiv zminyuyetsya v mezhah arealu abo navit sered vikovih i statevih klasiv vseredini populyaciyi Napriklad lisicya ruda Vulpes vulpes doglyadaye potomstvo spilno v deyakih regionah i znachnoyu miroyu samotnya v inshih samici Nasua nasua zhivut u zakritih grupah v toj chas yak samci poodinoki Vvazhayetsya sho blizko 10 do 15 vidiv suhoputnih hizhih zhivut u grupah poza sezonom rozmnozhennya Dlya socialnih hizhih prozhivannya v grupah spriyaye utvorennyu suvoro dotrimuvanoyi iyerarhiyi dominuvannya Socialni zv yazki mizh chlenami grupi mozhut buti duzhe silnimi z viyavlennyam prihilnosti odin do odnogo i vizvolennya odin odnogo z bidi Perevazhna bilshist predstavnikiv ryadu ye klasichnimi m yasoyidnimi tvarinami sho polyuyut golovnim chinom na hrebetnih Majzhe vsi predstavniki ryadu yidyat m yaso yak osnovnij komponent diyeti deyaki yak kishka majzhe vinyatkovo inshi yak vedmid i lisicya bilsh vseyidni lishe deyaki napriklad velika panda majzhe vinyatkovo travoyidni hocha j mozhut inodi yisti ribu yajcya i komah Bagato Hizhih ye golovnimi hizhakami v svoyih ekosistemah i tomu ne stikayutsya z zagrozoyu hizhactva koli ye doroslimi hocha yih molod mozhe buti vrazlivoyu Mali nazemni Hizhi stikayutsya z hizhactvom velikih Hizhih a takozh dennih i nichnih hizhih ptahiv Lastonogi stikayutsya z hizhactvom velikih kitopodibnih a same Orcinus orca j akulami Na bagatoh Hizhih velikih i malih nazemnih i vodnih polyuyut lyudi Deyaki vidi hizhih zdijsnyuyut sezonni migraciyi na veliki vidstani u zv yazku z migraciyami yih vidobutku Inshi zalishayutsya v odnomu misci prozhivannya cilij rik Oselisha mayut tendenciyu buti velikimi i chasto energijno zahishayutsya oskilki mayut ohoplyuvati oselisha bagatoh hizhih tvarin Ryad Hizhi vklyuchaye yak denni tak i nichni vidi Vidpochivayut hizhi v duplah derev norah abo pecherah Kilka vidiv yak ot Ursidae mayut trivali periodi apatiyi protyagom zimi Hizhi vidnosno dovgozhivuchi ssavci bilshist vidiv zhivut prinajmni desyatilittya Osnovnim vinyatkom ye neveliki vidi rodu Mustela yaki zhivut do shesti rokiv u nevoli ale yak pravilo 1 rik v umovah dikoyi prirodi Zagalom lastonogi zhivut dovshe nizh suhoputni hizhi z kilkoma vidami Odobenus rosmarus Halichoerus grypus Pusa hispida Pusa caspica Pusa sibirica yaki zhivut 40 i bilshe rokiv u dikij prirodi Hizhi ye vazhlivimi hizhakami v bagatoh ekosistemah diyuchi yak kontrol za populyaciyami svoyih zhertv Yih vidalennya maye serjozni naslidki dlya ekosistemi Napriklad vovki buli neshodavno znovu vvedeni v Yelloustonskij nacionalnij park pislya yih vikorinennya protyagom majzhe 70 rokiv shob yih hizhactvo na losya dozvolilo derevnim roslinam opravitisya vid perevipasu Sistematikaryad CARNIVORA pidryad Kotovidi rodina Nandiniyevi rodina Kotovi rodina Viverovi rodina Mangustovi rodina Falanukovi rodina Giyenovi pidryad Psovidi rodina Psovi rodina Vedmedevi nadrodina Lastonogi rodina Morzhevi rodina Vuhati tyuleni rodina Tyulenevi nadrodina Musteluvati Musteloidea rodina Mali pandi rodina Skunsovi rodina Rakunovi rodina Kunicevi Carnivora Caniformia Amphicyonidae Canoidea Canidae Arctoidea Ursoidea Hemicyonidae Ursidae Musteloidea Ailuridae Mephitidae Mustelidae Procyonidae Pinnipedimorpha Enaliarctidae Pinnipedia Otarioidea Desmatophocidae Phocidae Phocoidea Odobenidae Otariidae Feliformia Nimravidae Percrocutidae Stenoplesictidae Nandiniidae Prionodontidae Barbourofelidae Felidae Viverroidea Viverridae Herpestoidea Hyaenidae Eupleridae Herpestidae PrimitkiZikov O Klasifikaciya suchasnih placentarnih ssavciv Eutheria stan i problemi Praci Zool muzeyu Kiyiv nac un tu im Tarasa Shevchenka 2006 Vip 4 S 5 20 Zagorodnyuk I Sklad ta istorichni zmini fauni hizhih ssavciv Ukrayini Veliki hizhi ssavci Ukrayini ta prileglih krayin 2001 S 14 17 z dzherela 11 sichnya 2012 Procitovano 2016 10 26 Markevich O P Rosijsko ukrayinsko latinskij zoologichnij slovnik Nomenklatura Kiyiv Nauk dumka 1983 S 262 International Union for Conservation of Nature and Natural ResourcesDzherelaTerry A Vaughan James M Ryan Nicholas J Czaplewski Mammalogy Jones amp Bartlett Learning 2011 S 294 ISBN 0763762997 angl Don E Wilson amp DeeAnn M Reeder editors 2005 Mammal Species of the World A Taxonomic and Geographic Reference 3rd ed angl Poor A Carnivora On line Animal Diversity Web angl George A Feldhamer Lee C Drickamer Stephen H Vessey Joseph F Merritt Carey Krajewski Mammalogy Adaptation Diversity Ecology JHU Press 2015 S 352 ISBN 1421415895 angl PosilannyaHizhi zviri Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Ce nezavershena stattya z teriologiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi