Наци́стська окупа́ція Білору́сі — окупація нацистськими військами в 1941—1944 території БРСР (у кордонах 1941 р.) в ході нападу Німеччини на СРСР 22 червня 1941 року. Радикальною польською історіографією не визнається як цілісний предмет вивчення і розділяється на окупацію Східної Польщі та окупацію БРСР у межах 1938 року.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5qTDBKbGJHRnlkWE5mYjJOamRYQXVjM1puTHpNd01IQjRMVUpsYkdGeWRYTmZiMk5qZFhBdWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhqTDAxaGNGOTFjMlZrWDNSdlgybHNiSFZ6ZEhKaGRHVmZVM1JoYUd4bFkydGxjaVV5TjNOZmNtVndiM0owWDNSdlgwaGxlV1J5YVdOb1gyOXVYMHBoYm5WaGNubGZNekVsTWtOZk1UazBNaTVxY0djdk1qVXdjSGd0VFdGd1gzVnpaV1JmZEc5ZmFXeHNkWE4wY21GMFpWOVRkR0ZvYkdWamEyVnlKVEkzYzE5eVpYQnZjblJmZEc5ZlNHVjVaSEpwWTJoZmIyNWZTbUZ1ZFdGeWVWOHpNU1V5UTE4eE9UUXlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Після повного захоплення вже в 1941 році німецькими військами території БРСР її було розділено на кілька зон управління: з третини земель приблизно в центрі утворилася генеральна округа «Білорутенія» («Білорусь») у складі райхскомісаріату «Остланд», південна частина БРСР відійшла до райхскомісаріату «Україна», будучи поділеною між генеральними округами Волинь-Поділля та Житомир, північний схід увійшов в округу Білосток та незначною мірою — в генеральну округу «Литва», а східна частина залишилася у підпорядкуванні командування тилу групи армій «Центр».
На окупованій території з перших днів Німецько-радянської війни діяли радянські партизанські формування. Також із 1941 сюди поширювалася діяльність польських партизанських сил. У низці районів Берестейської області діяли українські ОУН і УПА.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE0TDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFd01Va3RNVE00TFRFd09ETXRNallsTWtOZlVuVnpjMnhoYm1RbE1rTmZUVzluYVd4bGR5VXlRMTlhZDJGdVozTmhjbUpsYVhSZmRtOXVYMHAxWkdWdUxtcHdaeTh6TURCd2VDMUNkVzVrWlhOaGNtTm9hWFpmUW1sc1pGOHhNREZKTFRFek9DMHhNRGd6TFRJMkpUSkRYMUoxYzNOc1lXNWtKVEpEWDAxdloybHNaWGNsTWtOZlduZGhibWR6WVhKaVpXbDBYM1p2Ymw5S2RXUmxiaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJpTDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFME5pMHhPVGd5TFRBM055MHhNU1V5UTE5U2RYTnpiR0Z1WkNVeVExOU5hVzV6YXlVeVExOW5aV1poYm1kbGJtVmZjMjkzYW1WMGFYTmphR1ZmVTI5c1pHRjBaVzR1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFME5pMHhPVGd5TFRBM055MHhNU1V5UTE5U2RYTnpiR0Z1WkNVeVExOU5hVzV6YXlVeVExOW5aV1poYm1kbGJtVmZjMjkzYW1WMGFYTmphR1ZmVTI5c1pHRjBaVzR1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek00TDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFME5pMHlNREE0TFRBd05ESWxNa05mVjJWcEpVTXpKVGxHY25WemMyeGhibVFsTWtOZlRXbHVjMnNsTWtOZlIyVmlKVU16SlVFMGRXUmxMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFDZFc1a1pYTmhjbU5vYVhaZlFtbHNaRjh4TkRZdE1qQXdPQzB3TURReUpUSkRYMWRsYVNWRE15VTVSbkoxYzNOc1lXNWtKVEpEWDAxcGJuTnJKVEpEWDBkbFlpVkRNeVZCTkhWa1pTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMzTDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFNE15MHhPVGt4TFRBeU1EWXROVEEySlRKRFgxZGxhU1ZETXlVNVJuSjFjM05zWVc1a0pUSkRYMDFwYm5OckxtcHdaeTh5TWpCd2VDMUNkVzVrWlhOaGNtTm9hWFpmUW1sc1pGOHhPRE10TVRrNU1TMHdNakEyTFRVd05pVXlRMTlYWldrbFF6TWxPVVp5ZFhOemJHRnVaQ1V5UTE5TmFXNXpheTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF3TDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFd01VbEpTUzFYWldsemN5MHdORFl0TVRRbE1rTmZVblZ6YzJ4aGJtUWxNa05mVFdsdWMyc2xNa05mVDNKa2JuVnVaM053YjJ4cGVtVnBKVEpEWDBKaFkyZ3RXbVZzWlhkemEya3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVUoxYm1SbGMyRnlZMmhwZGw5Q2FXeGtYekV3TVVsSlNTMVhaV2x6Y3kwd05EWXRNVFFsTWtOZlVuVnpjMnhoYm1RbE1rTmZUV2x1YzJzbE1rTmZUM0prYm5WdVozTndiMnhwZW1WcEpUSkRYMEpoWTJndFdtVnNaWGR6YTJrdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJsTDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFME5pMHhPVGMyTFRFeU55MHhOVUVsTWtOZlRXbHVjMnNsTWtOZlpYSm9KVU16SlVFMGJtZDBaVjlYYVdSbGNuTjBZVzVrYzJzbFF6TWxRVFJ0Y0dabGNpNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RRblZ1WkdWellYSmphR2wyWDBKcGJHUmZNVFEyTFRFNU56WXRNVEkzTFRFMVFTVXlRMTlOYVc1emF5VXlRMTlsY21nbFF6TWxRVFJ1WjNSbFgxZHBaR1Z5YzNSaGJtUnpheVZETXlWQk5HMXdabVZ5TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU1TDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFME5pMHlNREEwTFRJek1DVXlRMTlOYjJkcGJHVjNKVEpEWDJWcGJtaGxhVzFwYzJOb1pWOU5hV3hwZWk1cWNHY3ZNakl3Y0hndFFuVnVaR1Z6WVhKamFHbDJYMEpwYkdSZk1UUTJMVEl3TURRdE1qTXdKVEpEWDAxdloybHNaWGNsTWtOZlpXbHVhR1ZwYldselkyaGxYMDFwYkdsNkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUyTDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFME5pMHhPVGN3TFRBME15MDFNaVV5UTE5U2RYTnpiR0Z1WkNVeVExOWlaV2xmVFdsdWMyc2xNa05mZEc5MFpWOWFhWFpwYkdsemRHVnVMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFDZFc1a1pYTmhjbU5vYVhaZlFtbHNaRjh4TkRZdE1UazNNQzB3TkRNdE5USWxNa05mVW5WemMyeGhibVFsTWtOZlltVnBYMDFwYm5OckpUSkRYM1J2ZEdWZldtbDJhV3hwYzNSbGJpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelptTDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFeU1TMHhPRFEzSlRKRFgxSjFjM05zWVc1a0xVMXBkSFJsSlRKRFgwdGhiWEJtWjNKMWNIQmxYMU5qYUdsdFlXNWhMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFDZFc1a1pYTmhjbU5vYVhaZlFtbHNaRjh4TWpFdE1UZzBOeVV5UTE5U2RYTnpiR0Z1WkMxTmFYUjBaU1V5UTE5TFlXMXdabWR5ZFhCd1pWOVRZMmhwYldGdVlTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Ряд істориків визначає початок німецької окупаційної діяльності на території сучасної Білорусі вереснем 1939, коли відбувалися бойові зіткнення між Третім Райхом і Польщею, до складу якої входила Західна Білорусь. За таємним додатком до пакту Молотова — Ріббентропа схід Польщі потрапив у сферу впливу СРСР, у результаті чого незабаром радянські війська увійшли в східні воєводства Польщі.
Напад Німеччини на СРСР почався з підконтрольної Німеччині території Польщі і з географічних причин насамперед торкнувся заходу Білорусі, де наступ відбувався головним чином силами «групи армій «Центр» у рамках плану «Барбаросса». Наступ відзначався поодинокими зусиллями опору радянської армії та порівняно стрімким наступом німецької (так, вже через кілька днів вермахт увійшов у Мінськ). За провал оборони Білорусі керівників Західного особливого військового округу наприкінці липня 1941 засудили до розстрілу.
Перед німецьким вторгненням радянська влада у Західній Білорусі ув'язнила, стратила або перевезла у східну частину СРСР понад 100 000 осіб. У червні-липні 1941 від рук НКВС загинуло понад 1 000 в'язнів, зокрема, у Червні, Глибокому і Вілейці. Ці злочинства підігрівали антикомуністичні почуття білоруського населення і використовувалися нацистською антисемітською пропагандою.
У ході Німецько-радянської війни під окупацією опинилася практично вся територія Білорусі, її повернення під контроль СРСР відбувалося із 1943 року (перший відвойований районний центр — Комарин) та тривало до серпня 1944 (операція «Багратіон»).
Окупаційна політика
На захопленій Третім Райхом території БРСР під окупацією опинилося близько 8 млн осіб, а також 900 тис. радянських військовополонених . Німецька адміністрація проводила політику геноциду, грабежу і насильства. Все це відбувалося згідно з планом «Ост».
Першим кроком загарбників стало запровадження обмежень громадянських свобод місцевого населення. Було оголошено надзвичайний стан. Все населення, яке проживало на окупованій території, підлягало обов'язковому обліку і реєстрації у місцевих адміністраціях. Заборонялася діяльність всіх організацій, а також проведення мітингів і зібрань. Вводився режим перепусток і комендантська година. З перших днів війни німці проводили масові чистки: вбивали комуністів, комсомольців, активістів радянської влади, представників інтелігенції. З особливою жорстокістю винищувалася «расово шкідлива» частина населення: євреї, цигани, фізично і психічно хворі.
Масове знищення населення здійснювали особливі оперативні групи — айнзатцгрупи, які ділилися на спеціальні та оперативні.
На території Білорусі нацисти створили 260 концентраційних таборів, їхніх філій і відділень . Найбільшим був Тростенецький табір смерті, в якому за роки війни було знищено 206 500 осіб.
У містах влаштовувалися спеціальні зони проживання євреїв — гетто. Загалом у Білорусі було створено, за різними даними, від 111 до більш ніж 200, а за даними доктора історичних наук Еммануїла Йоффе — 299 гетто в 277 населених пунктах на довоєнній території БРСР, з яких на сучасній території Білорусі — 238 гетто в 216 населених пунктах. Найвідомішими гетто були мінське, гродненське, , , берестейське, , , , (білостоцьке), річицьке. Євреї піддавалися систематичному цілеспрямованому знищенню в рамках політики «остаточного вирішення єврейського питання».
З метою боротьби з антинімецьким опором німецька окупаційна влада широко застосовувала каральні експедиції. Знищувалися цілі райони, які перетворювалися на «зони пустель». За час окупації БРСР було проведено понад 140 каральних експедицій. Перша з них — — відбулася в липні-серпні 1941 на території Берестейської, Мінської, Пінської і Поліської областей. За час операції німецькі каральні загони розстріляли 13 788 осіб. За весь час німецької окупації було знищено 628 населених пунктів разом із жителями, 5 295 населених пунктів знищено з частиною жителів.
Найбільшими каральними операціями були «Орел», «Трикутник», «Чарівна флейта», «Котбус», «Герман». У звіті про результати експедиції «Герман» (липень-серпень 1943), проведеної на території Воложинського, Івенецького, Любчанського, Новогрудського і Юратишковського районів, Курт фон Готберг повідомляв у Берлін, що вбито 4 280 осіб, взято в полон 20 944 людини, в тому числі 4 180 дітей.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZrTDFCeVlXTmhYMjVwWVcxbFkyTjVibUV1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZCeVlXTmhYMjVwWVcxbFkyTjVibUV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Німецька окупаційна влада часто використовували дітей як донорів крові. Місцеве населення залучалося до розчищення замінованих ділянок, було живим щитом у бойових операціях проти партизанів і військ Червоної Армії. Німецька адміністрація застосовувала депортацію населення на примусові роботи в Німеччину, Австрію, Францію, Чехію. Таких «добровільних» працівників називали «остарбайтерами». З Білорусі було вивезено близько 400 тис. осіб. 186 тис. білорусів загинули на роботах.
Всі економічні і природні ресурси загарбаних районів оголошувалися німецькою власністю. Вводилася обов'язкова трудова повинність. Про суть економічної політики в Східній Європі (включно з Білоруссю) можна судити з вимог райхсмаршала Герінга до райхскомісарів у серпні 1942:
Ви спрямовані туди для того, щоб працювати на добробут нашого народу, а для цього необхідно забирати все можливе. При цьому мені абсолютно все одно, якщо ви мені скажете, що люди окупованих областей помирають з голоду. Нехай помирають, аби тільки були живі німці. Я зроблю все — я змушу виконати поставки, які на вас покладаю, і якщо ви цього не зможете зробити, тоді я поставлю на ноги органи, які за будь-яких обставин витрясуть ці поставки.
Сільське населення Білорусі мусило здавати 3-4 центнери зерна з гектара, 350 літрів молока з кожної корови, 100 кг свинини з одного двору, 35 яєць від кожної курки, 6 кг птиці з двору, 1,5 кг вовни з кожної вівці і в середньому 100 рублів на людину.
Всі ці заходи, які проводилися німецькою адміністрацією на території Білорусі, сприяли піднесенню визвольного руху. З перших днів війни білоруси почали чинити опір німецьким окупаційним органам. Після запровадження різних обмежень і податків невдоволення серед мирного населення наростало в геометричній прогресії, що дозволило успішно організувати у Білорусі рух опору. Цей рух поділявся на кілька течій: прорадянський, який прагнув до взяття під контроль території Білорусі радянськими органами влади, та антирадянський, який намагався боротися з німецькими і радянськими силами (в цій течії виокремилися власне білоруський рух, а також український і польський, які діяли у прикордонних районах Білорусі поряд з Україною і Польщею відповідно).
Починаючи з 1941, Вільгельм Кубе, який керував генеральним комісаріатом Білорусі в генеральній окрузі «Вайсрутенія» («Білорусь»), проводив політику т. зв. «вайсрутенізації», яка, між іншим, породжувала серйозні конфлікти між ним і керівництвом нацистської партії та об'єктивно посприяла посиленню білоруського нерадянського національного почуття і обернулася низкою стійких політичних наслідків, в тому числі в радянській післявоєнній національній та демографічній політиці.
Починаючи з 1942, на додачу до допоміжної поліції німецька влада сформувала на території Білорусі військово-поліційні сили, зокрема і національні (Білоруський корпус самооборони).
Втрати
Три роки окупації Білорусі (1941-1944), подвійне проходження німецько-радянського фронту, збройні сутички партизанських груп мали страшні наслідки: загинуло 2 млн. осіб (з них від 250 тис. до 1 млн. євреїв), близько 3 млн осіб стали безхатьками. Але дуже важко точно визначити кількість людських жертв у Білорусі під час німецької окупації. У радянські часи було прийнято вважати, що загинув кожен четвертий житель Білорусі. Через 50 років після Другої світової війни офіційно вважалося, що кількість жертв становить 2 млн. 200 тис. осіб. Вперше вона стала відома в 1944 році в результаті узагальнення даних «Надзвичайної комісії з розслідування злочинів німецько-фашистських окупантів».
№ | Області | Знищено всього цивільного населення | Вбито військовополонених | Вивезено в Німеччину |
---|---|---|---|---|
1 | Бобруйська | 82 194 | 54 013 | 15 275 |
2 | Барановицька | 181 179 | 88 407 | 33 773 |
3 | Берестейська | 159 526 | 38 858 | 30 008 |
4 | Вітебська | 151 421 | 92 891 | 68 434 |
5 | Гомельська | 53 630 | 114 476 | 16 745 |
6 | Гродненська | 111 208 | 41 330 | 53 965 |
7 | Могильовська | 71 602 | 59 134 | 21 436 |
8 | Молодечненська | 42 373 | 34 652 | 8 828 |
9 | Мінська | 317 515 | 101 590 | 29 815 |
10 | Поліська | 37 981 | 3 120 | 23 047 |
11 | Пінська | 95 385 | 24 613 | 30 861 |
12 | Полоцька | 105 211 | 157 007 | 52 599 |
Всього | 1 409 225 | 810 091 | 384 786 |
Якщо до кількості «мирних жителів» практично немає питань, то до кількості військовополонених є, оскільки не всі вони перед війною жили на території БРСР.
На рубежі XX-XXI сторіч це число переглянули як білоруські, так і зарубіжні вчені. Так, А. Литвин стверджує, що Білорусь під час окупації втратила від 1 млн. 950 тис. до 2 млн. осіб. Ця кількість включає білорусів, які загинули на території Білорусі, на фронті і під час примусових робіт у Німеччині.
Російський історик П. Полян, цитуючи прикінцеву доповідь «Надзвичайної комісії», деталізує втрати Білорусі по кожній із 12 областей, що існували на той час. У цій доповіді 1 360 034 осіб зараховано в рубрику «вбиті, закатовані мирні жителі», що становить 22,4% всього населення Білорусі на той час.
Після окупації
Пізніше в 1944 році 30 навчених німцями білорусів спустилися з повітря за радянську лінію фронту, щоб посіяти безладдя. Вони ввійшли в історію як підрозділ «Чорний кіт» на чолі з Вітушком. Спочатку їхня діяльність мала певні успіхи через неорганізованість тилів Червоної Армії. Крізь Біловезьку пущу прослизнули інші такі білоруські підрозділи і в 1945 році розгорілася повномасштабна партизанська війна. Але до 1957 року НКВС зумів проникнути в ці загони і нейтралізувати їх.
Загалом Білорусь під час Другої світової війни втратила чверть свого довоєнного населення, в тому числі практично всю свою інтелектуальну еліту. Було знищено близько 9 200 сіл і зруйновано 1 200 000 будинків. Великі міста Мінськ і Вітебськ втратили більш ніж 80% своїх будинків і міської інфраструктури. За оборону від німців і твердість духу під час німецької окупації столиці Мінську після війни було присвоєно звання «місто-герой». Берестя, відоме своєю фортецею, яка стала центром героїчної оборони міста, після війни було відзначено званням «фортеця-герой».
Див. також
- Генеральний план «Ост»
- Білоруська центральна рада
- Білоруська визвольна армія
- Катинський розстріл
- Хатинь (Білорусь)
- Лахва
- Малий Тростенець
- Партизанський рух у Білорусі часів Другої світової війни
- Акція «Буря»
- Смоленська битва (1941)
- Радянські партизани
- Західна Білорусь
- 30-та гренадерська дивізія СС (1-ша білоруська)
- Радослав Островський
- Петро Машеров
Примітки
- Павал Берасьнеў. Барацьба за нацыянальную самасвядомасьць беларусаў // Зьвязда : газета. — 23 сакавіка 2011. — № 53 (26917). — С. 5. — ISSN 1990-763x.
- Каваленя та ін.
- Каваленя та ін.
- Каваленя та ін.
- Каваленя та ін.
- Каваленя, 2004 та Каваленя А.А. та ін., 100.
- Каваленя, 2004 та Каваленя А.А. та ін., 101.
- Каваленя, 2004 та Каваленя А.А. та ін., 102.
- Каваленя, 2004 та Каваленя А.А. та ін., 103.
- Smilowitsjy, L. Die Partizipation der Juden am Leben der Belorussischen Sozialistischen Sowjetrepublik (BSSR) im ersten Nachkriegsjahrzehnt, 1944—1954 // «Existiert das Ghetto noch?»: Weißrussland: jüdisches Überleben gegen nationalsozialistische Herrschaft / hrsg. von der Projektgruppe Belarus im Jugendclub Courage Köln e. V. — Berlin [etc.]: Assoziation A, 2003. — 319 s. — S. 277.
- Gerlach, Ch. Kalkulierte Morde: die deutsche Wirtschafts- und Vernichtungspolitik in Weißrußland, 1941―1944 / Christian Gerlach. — Hamburg: Hamburger Ed., 1999. — 1232 s. — S. 11. — .
- Кравченко, И. Немецко-фашистский оккупационный режим в Белоруссии // Немецко-фашистский оккупационный режим. (1941—1944 гг.): [Сборник статей] / Институт марксизма-ленинизма при ЦК КПСС, Отделение истории Великой Отечественной войны; Под общ. ред. проф. Е. А. Болтина. — М.: Политиздат, 1965. — 388 с. — С. 63.
- У довідці помилково 377 776
Література
- Каваленя А., Лемяшонак У., Далгатовіч Б. та ін. Вялікая Айчынная вайна савецкага народа (у кантэксце Другой сусветнай вайны): вучэбны дапаможнік для студэнтаў устаноў, якія забяспечваюць атрыманне вышэйшай адукацыі / Пад рэд. А. Кавалені, М. Сташкевіча. — Мн. : Выдавецкі цэнтр БДУ, 2004. — 279 с.
- Lizaveta Kasmach. "Forgotten occupation: Germans and Belarusians in the lands of Ober Ost (1915–17)", Canadian Slavonic Papers 58, no 4 (2016). Pages 321-340
- В. А. Кахновіч, Н. О. Кахновіч. «Вельмі ж мне надаела вайна за 4 гады…» / усні свідчення очевидців Другої світової війни // Сторінки історії: збірник наукових праць. — Випуск 44, 2017. — c. 124—133. – Бібліогр.: 29 назв.
Посилання
- Юрій Туронак. Методи окупації у Білорусі
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Naci stska okupa ciya Biloru si okupaciya nacistskimi vijskami v 1941 1944 teritoriyi BRSR u kordonah 1941 r v hodi napadu Nimechchini na SRSR 22 chervnya 1941 roku Radikalnoyu polskoyu istoriografiyeyu ne viznayetsya yak cilisnij predmet vivchennya i rozdilyayetsya na okupaciyu Shidnoyi Polshi ta okupaciyu BRSR u mezhah 1938 roku Podil teritoriyi Bilorusi u kordonah 1941 r na zoni okupaciyi Nimecka karta zvit ajnzacgrupi A Pislya povnogo zahoplennya vzhe v 1941 roci nimeckimi vijskami teritoriyi BRSR yiyi bulo rozdileno na kilka zon upravlinnya z tretini zemel priblizno v centri utvorilasya generalna okruga Biloruteniya Bilorus u skladi rajhskomisariatu Ostland pivdenna chastina BRSR vidijshla do rajhskomisariatu Ukrayina buduchi podilenoyu mizh generalnimi okrugami Volin Podillya ta Zhitomir pivnichnij shid uvijshov v okrugu Bilostok ta neznachnoyu miroyu v generalnu okrugu Litva a shidna chastina zalishilasya u pidporyadkuvanni komanduvannya tilu grupi armij Centr Na okupovanij teritoriyi z pershih dniv Nimecko radyanskoyi vijni diyali radyanski partizanski formuvannya Takozh iz 1941 syudi poshiryuvalasya diyalnist polskih partizanskih sil U nizci rajoniv Berestejskoyi oblasti diyali ukrayinski OUN i UPA IstoriyaDokladnishe Druga svitova vijna Mogilovski yevreyi vidlovleni dlya primusovoyi praci lipen 1941 Kolona radyanskih vijskovopolonenih zahoplenih pid Minskom posuvayetsya na zahid Biloruska centralna rada Minsk cherven 1943 Kolaborantska Biloruska krajova oborona Minsk cherven 1944 Erih fon dem Bah Celevskij i policiya poryadku Minsk 1943 Povishenij uchasnik biloruskogo partizanskogo oporu Minsk 1942 1943 Biloruska dopomizhna policiya Mogilov berezen 1943 Masove vbivstvo radyanskih civilnih osib poblizu Minska 1943 14 ta grenaderska diviziya Vaffen SS Galichina lito 1943 Ryad istorikiv viznachaye pochatok nimeckoyi okupacijnoyi diyalnosti na teritoriyi suchasnoyi Bilorusi veresnem 1939 koli vidbuvalisya bojovi zitknennya mizh Tretim Rajhom i Polsheyu do skladu yakoyi vhodila Zahidna Bilorus Za tayemnim dodatkom do paktu Molotova Ribbentropa shid Polshi potrapiv u sferu vplivu SRSR u rezultati chogo nezabarom radyanski vijska uvijshli v shidni voyevodstva Polshi Napad Nimechchini na SRSR pochavsya z pidkontrolnoyi Nimechchini teritoriyi Polshi i z geografichnih prichin nasampered torknuvsya zahodu Bilorusi de nastup vidbuvavsya golovnim chinom silami grupi armij Centr u ramkah planu Barbarossa Nastup vidznachavsya poodinokimi zusillyami oporu radyanskoyi armiyi ta porivnyano strimkim nastupom nimeckoyi tak vzhe cherez kilka dniv vermaht uvijshov u Minsk Za proval oboroni Bilorusi kerivnikiv Zahidnogo osoblivogo vijskovogo okrugu naprikinci lipnya 1941 zasudili do rozstrilu Pered nimeckim vtorgnennyam radyanska vlada u Zahidnij Bilorusi uv yaznila stratila abo perevezla u shidnu chastinu SRSR ponad 100 000 osib U chervni lipni 1941 vid ruk NKVS zaginulo ponad 1 000 v yazniv zokrema u Chervni Glibokomu i Vilejci Ci zlochinstva pidigrivali antikomunistichni pochuttya biloruskogo naselennya i vikoristovuvalisya nacistskoyu antisemitskoyu propagandoyu U hodi Nimecko radyanskoyi vijni pid okupaciyeyu opinilasya praktichno vsya teritoriya Bilorusi yiyi povernennya pid kontrol SRSR vidbuvalosya iz 1943 roku pershij vidvojovanij rajonnij centr Komarin ta trivalo do serpnya 1944 operaciya Bagration Okupacijna politikaNa zahoplenij Tretim Rajhom teritoriyi BRSR pid okupaciyeyu opinilosya blizko 8 mln osib a takozh 900 tis radyanskih vijskovopolonenih Nimecka administraciya provodila politiku genocidu grabezhu i nasilstva Vse ce vidbuvalosya zgidno z planom Ost Pershim krokom zagarbnikiv stalo zaprovadzhennya obmezhen gromadyanskih svobod miscevogo naselennya Bulo ogolosheno nadzvichajnij stan Vse naselennya yake prozhivalo na okupovanij teritoriyi pidlyagalo obov yazkovomu obliku i reyestraciyi u miscevih administraciyah Zaboronyalasya diyalnist vsih organizacij a takozh provedennya mitingiv i zibran Vvodivsya rezhim perepustok i komendantska godina Z pershih dniv vijni nimci provodili masovi chistki vbivali komunistiv komsomolciv aktivistiv radyanskoyi vladi predstavnikiv inteligenciyi Z osoblivoyu zhorstokistyu vinishuvalasya rasovo shkidliva chastina naselennya yevreyi cigani fizichno i psihichno hvori Masove znishennya naselennya zdijsnyuvali osoblivi operativni grupi ajnzatcgrupi yaki dililisya na specialni ta operativni Na teritoriyi Bilorusi nacisti stvorili 260 koncentracijnih taboriv yihnih filij i viddilen Najbilshim buv Trosteneckij tabir smerti v yakomu za roki vijni bulo znisheno 206 500 osib U mistah vlashtovuvalisya specialni zoni prozhivannya yevreyiv getto Zagalom u Bilorusi bulo stvoreno za riznimi danimi vid 111 do bilsh nizh 200 a za danimi doktora istorichnih nauk Emmanuyila Joffe 299 getto v 277 naselenih punktah na dovoyennij teritoriyi BRSR z yakih na suchasnij teritoriyi Bilorusi 238 getto v 216 naselenih punktah Najvidomishimi getto buli minske grodnenske berestejske bilostocke richicke Yevreyi piddavalisya sistematichnomu cilespryamovanomu znishennyu v ramkah politiki ostatochnogo virishennya yevrejskogo pitannya Z metoyu borotbi z antinimeckim oporom nimecka okupacijna vlada shiroko zastosovuvala karalni ekspediciyi Znishuvalisya cili rajoni yaki peretvoryuvalisya na zoni pustel Za chas okupaciyi BRSR bulo provedeno ponad 140 karalnih ekspedicij Persha z nih vidbulasya v lipni serpni 1941 na teritoriyi Berestejskoyi Minskoyi Pinskoyi i Poliskoyi oblastej Za chas operaciyi nimecki karalni zagoni rozstrilyali 13 788 osib Za ves chas nimeckoyi okupaciyi bulo znisheno 628 naselenih punktiv razom iz zhitelyami 5 295 naselenih punktiv znisheno z chastinoyu zhiteliv Najbilshimi karalnimi operaciyami buli Orel Trikutnik Charivna flejta Kotbus German U zviti pro rezultati ekspediciyi German lipen serpen 1943 provedenoyi na teritoriyi Volozhinskogo Iveneckogo Lyubchanskogo Novogrudskogo i Yuratishkovskogo rajoniv Kurt fon Gotberg povidomlyav u Berlin sho vbito 4 280 osib vzyato v polon 20 944 lyudini v tomu chisli 4 180 ditej Listivka chasiv okupaciyi Nimecka okupacijna vlada chasto vikoristovuvali ditej yak donoriv krovi Misceve naselennya zaluchalosya do rozchishennya zaminovanih dilyanok bulo zhivim shitom u bojovih operaciyah proti partizaniv i vijsk Chervonoyi Armiyi Nimecka administraciya zastosovuvala deportaciyu naselennya na primusovi roboti v Nimechchinu Avstriyu Franciyu Chehiyu Takih dobrovilnih pracivnikiv nazivali ostarbajterami Z Bilorusi bulo vivezeno blizko 400 tis osib 186 tis bilorusiv zaginuli na robotah Vsi ekonomichni i prirodni resursi zagarbanih rajoniv ogoloshuvalisya nimeckoyu vlasnistyu Vvodilasya obov yazkova trudova povinnist Pro sut ekonomichnoyi politiki v Shidnij Yevropi vklyuchno z Bilorussyu mozhna suditi z vimog rajhsmarshala Geringa do rajhskomisariv u serpni 1942 Vi spryamovani tudi dlya togo shob pracyuvati na dobrobut nashogo narodu a dlya cogo neobhidno zabirati vse mozhlive Pri comu meni absolyutno vse odno yaksho vi meni skazhete sho lyudi okupovanih oblastej pomirayut z golodu Nehaj pomirayut abi tilki buli zhivi nimci Ya zroblyu vse ya zmushu vikonati postavki yaki na vas pokladayu i yaksho vi cogo ne zmozhete zrobiti todi ya postavlyu na nogi organi yaki za bud yakih obstavin vitryasut ci postavki Silske naselennya Bilorusi musilo zdavati 3 4 centneri zerna z gektara 350 litriv moloka z kozhnoyi korovi 100 kg svinini z odnogo dvoru 35 yayec vid kozhnoyi kurki 6 kg ptici z dvoru 1 5 kg vovni z kozhnoyi vivci i v serednomu 100 rubliv na lyudinu Vsi ci zahodi yaki provodilisya nimeckoyu administraciyeyu na teritoriyi Bilorusi spriyali pidnesennyu vizvolnogo ruhu Z pershih dniv vijni bilorusi pochali chiniti opir nimeckim okupacijnim organam Pislya zaprovadzhennya riznih obmezhen i podatkiv nevdovolennya sered mirnogo naselennya narostalo v geometrichnij progresiyi sho dozvolilo uspishno organizuvati u Bilorusi ruh oporu Cej ruh podilyavsya na kilka techij proradyanskij yakij pragnuv do vzyattya pid kontrol teritoriyi Bilorusi radyanskimi organami vladi ta antiradyanskij yakij namagavsya borotisya z nimeckimi i radyanskimi silami v cij techiyi viokremilisya vlasne biloruskij ruh a takozh ukrayinskij i polskij yaki diyali u prikordonnih rajonah Bilorusi poryad z Ukrayinoyu i Polsheyu vidpovidno Pochinayuchi z 1941 Vilgelm Kube yakij keruvav generalnim komisariatom Bilorusi v generalnij okruzi Vajsruteniya Bilorus provodiv politiku t zv vajsrutenizaciyi yaka mizh inshim porodzhuvala serjozni konflikti mizh nim i kerivnictvom nacistskoyi partiyi ta ob yektivno pospriyala posilennyu biloruskogo neradyanskogo nacionalnogo pochuttya i obernulasya nizkoyu stijkih politichnih naslidkiv v tomu chisli v radyanskij pislyavoyennij nacionalnij ta demografichnij politici Pochinayuchi z 1942 na dodachu do dopomizhnoyi policiyi nimecka vlada sformuvala na teritoriyi Bilorusi vijskovo policijni sili zokrema i nacionalni Biloruskij korpus samooboroni VtratiTri roki okupaciyi Bilorusi 1941 1944 podvijne prohodzhennya nimecko radyanskogo frontu zbrojni sutichki partizanskih grup mali strashni naslidki zaginulo 2 mln osib z nih vid 250 tis do 1 mln yevreyiv blizko 3 mln osib stali bezhatkami Ale duzhe vazhko tochno viznachiti kilkist lyudskih zhertv u Bilorusi pid chas nimeckoyi okupaciyi U radyanski chasi bulo prijnyato vvazhati sho zaginuv kozhen chetvertij zhitel Bilorusi Cherez 50 rokiv pislya Drugoyi svitovoyi vijni oficijno vvazhalosya sho kilkist zhertv stanovit 2 mln 200 tis osib Vpershe vona stala vidoma v 1944 roci v rezultati uzagalnennya danih Nadzvichajnoyi komisiyi z rozsliduvannya zlochiniv nimecko fashistskih okupantiv Oblasti Znisheno vsogo civilnogo naselennya Vbito vijskovopolonenih Vivezeno v Nimechchinu 1 Bobrujska 82 194 54 013 15 275 2 Baranovicka 181 179 88 407 33 773 3 Berestejska 159 526 38 858 30 008 4 Vitebska 151 421 92 891 68 434 5 Gomelska 53 630 114 476 16 745 6 Grodnenska 111 208 41 330 53 965 7 Mogilovska 71 602 59 134 21 436 8 Molodechnenska 42 373 34 652 8 828 9 Minska 317 515 101 590 29 815 10 Poliska 37 981 3 120 23 047 11 Pinska 95 385 24 613 30 861 12 Polocka 105 211 157 007 52 599 Vsogo 1 409 225 810 091 384 786 Yaksho do kilkosti mirnih zhiteliv praktichno nemaye pitan to do kilkosti vijskovopolonenih ye oskilki ne vsi voni pered vijnoyu zhili na teritoriyi BRSR Na rubezhi XX XXI storich ce chislo pereglyanuli yak biloruski tak i zarubizhni vcheni Tak A Litvin stverdzhuye sho Bilorus pid chas okupaciyi vtratila vid 1 mln 950 tis do 2 mln osib Cya kilkist vklyuchaye bilorusiv yaki zaginuli na teritoriyi Bilorusi na fronti i pid chas primusovih robit u Nimechchini Rosijskij istorik P Polyan cituyuchi prikincevu dopovid Nadzvichajnoyi komisiyi detalizuye vtrati Bilorusi po kozhnij iz 12 oblastej sho isnuvali na toj chas U cij dopovidi 1 360 034 osib zarahovano v rubriku vbiti zakatovani mirni zhiteli sho stanovit 22 4 vsogo naselennya Bilorusi na toj chas Pislya okupaciyiPiznishe v 1944 roci 30 navchenih nimcyami bilorusiv spustilisya z povitrya za radyansku liniyu frontu shob posiyati bezladdya Voni vvijshli v istoriyu yak pidrozdil Chornij kit na choli z Vitushkom Spochatku yihnya diyalnist mala pevni uspihi cherez neorganizovanist tiliv Chervonoyi Armiyi Kriz Bilovezku pushu prosliznuli inshi taki biloruski pidrozdili i v 1945 roci rozgorilasya povnomasshtabna partizanska vijna Ale do 1957 roku NKVS zumiv proniknuti v ci zagoni i nejtralizuvati yih Zagalom Bilorus pid chas Drugoyi svitovoyi vijni vtratila chvert svogo dovoyennogo naselennya v tomu chisli praktichno vsyu svoyu intelektualnu elitu Bulo znisheno blizko 9 200 sil i zrujnovano 1 200 000 budinkiv Veliki mista Minsk i Vitebsk vtratili bilsh nizh 80 svoyih budinkiv i miskoyi infrastrukturi Za oboronu vid nimciv i tverdist duhu pid chas nimeckoyi okupaciyi stolici Minsku pislya vijni bulo prisvoyeno zvannya misto geroj Berestya vidome svoyeyu forteceyu yaka stala centrom geroyichnoyi oboroni mista pislya vijni bulo vidznacheno zvannyam fortecya geroj Div takozhGeneralnij plan Ost Biloruska centralna rada Biloruska vizvolna armiya Katinskij rozstril Hatin Bilorus Lahva Malij Trostenec Partizanskij ruh u Bilorusi chasiv Drugoyi svitovoyi vijni Akciya Burya Smolenska bitva 1941 Radyanski partizani Zahidna Bilorus 30 ta grenaderska diviziya SS 1 sha biloruska Radoslav Ostrovskij Petro MasherovPrimitkiPaval Berasney Baracba za nacyyanalnuyu samasvyadomasc belarusay Zvyazda gazeta 23 sakavika 2011 53 26917 S 5 ISSN 1990 763x Kavalenya ta in Kavalenya ta in Kavalenya ta in Kavalenya ta in Kavalenya 2004 ta Kavalenya A A ta in 100 Kavalenya 2004 ta Kavalenya A A ta in 101 Kavalenya 2004 ta Kavalenya A A ta in 102 Kavalenya 2004 ta Kavalenya A A ta in 103 Smilowitsjy L Die Partizipation der Juden am Leben der Belorussischen Sozialistischen Sowjetrepublik BSSR im ersten Nachkriegsjahrzehnt 1944 1954 Existiert das Ghetto noch Weissrussland judisches Uberleben gegen nationalsozialistische Herrschaft hrsg von der Projektgruppe Belarus im Jugendclub Courage Koln e V Berlin etc Assoziation A 2003 319 s S 277 Gerlach Ch Kalkulierte Morde die deutsche Wirtschafts und Vernichtungspolitik in Weissrussland 1941 1944 Christian Gerlach Hamburg Hamburger Ed 1999 1232 s S 11 ISBN 3 930908 54 9 Kravchenko I Nemecko fashistskij okkupacionnyj rezhim v Belorussii Nemecko fashistskij okkupacionnyj rezhim 1941 1944 gg Sbornik statej Institut marksizma leninizma pri CK KPSS Otdelenie istorii Velikoj Otechestvennoj vojny Pod obsh red prof E A Boltina M Politizdat 1965 388 s S 63 U dovidci pomilkovo 377 776LiteraturaKavalenya A Lemyashonak U Dalgatovich B ta in Vyalikaya Ajchynnaya vajna saveckaga naroda u kanteksce Drugoj susvetnaj vajny vuchebny dapamozhnik dlya studentay ustanoy yakiya zabyaspechvayuc atrymanne vyshejshaj adukacyi Pad red A Kavaleni M Stashkevicha Mn Vydavecki centr BDU 2004 279 s Lizaveta Kasmach Forgotten occupation Germans and Belarusians in the lands of Ober Ost 1915 17 Canadian Slavonic Papers 58 no 4 2016 Pages 321 340 V A Kahnovich N O Kahnovich Velmi zh mne nadaela vajna za 4 gady usni svidchennya ochevidciv Drugoyi svitovoyi vijni Storinki istoriyi zbirnik naukovih prac Vipusk 44 2017 c 124 133 Bibliogr 29 nazv PosilannyaYurij Turonak Metodi okupaciyi u Bilorusi