Координати: 52°45′36″ пн. ш. 23°52′01″ сх. д. / 52.76000° пн. ш. 23.86694° сх. д.
Білове́зька Пу́ща — державне заповідно-мисливське господарство на південному заході Білорусі (в межах Гродненської і Берестейської областей) та на території Польщі, розміщена на вододілі річок Західного Бугу, Німану і Прип'яті. Загальна площа 76 700 га, з яких 72 000 га знаходиться в Білорусі, а 4 700 га в Польщі. 80 % території Біловезької пущі Білорусі — незаймані ліси, в яких налічується понад 20 видів деревних рослин. З них найпоширеніші — сосна, ялина, дуб, граб, береза, вільха, ясен.
Біловезька Пуща | |
---|---|
Białowieża Forest | |
Світова спадщина | |
![]() | |
52°45′36″ пн. ш. 23°52′01″ сх. д. / 52.76000° пн. ш. 23.86694° сх. д. | |
Країна | |
Тип | Природний |
(Критерії) | vii |
Об'єкт № | 33 |
Регіон | Європа і Північна Америка |
Зареєстровано: | 1979 (45 років) (невідомо сесія) |
Внесено зміни | 1992, 2014 |
![]() ![]() | |
| |
|
Назва «Біловезька Пуща» походить від збудованої тут у XIII столітті Білої вежі.
На території Державного національного парку «Біловезька Пуща» знаходиться урядова резиденція Вискулі. У 1991 році, після українського референдуму про незалежність, в цій резиденції були підписані Біловезькі угоди, що визначили розпад СРСР.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEzTDBGa2JXbHVhWE4wY21GamFtRmZjR0l1YW5Cbkx6STFNSEI0TFVGa2JXbHVhWE4wY21GamFtRmZjR0l1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Як природна охоронна територія Біловезька Пуща відома ще з кінця XIV — початку XV століття. З 1413 року знаходилася в польському володінні, а з 1795 року увійшла до складу Російської імперії.
З 1919 року перейшла до Польщі, де у 1921 році було утворено лісництво «Резерват» (4 693 га) і охоплено абсолютно заповідною охороною 1 061 га.
У 1939 році Біловезька Пуща увійшла до складу БРСР і на її території був організований Білоруський державний заповідник «Біловезька Пуща». З 1957 року отримала статус Державного заповідно-мисливського господарства, у 1991 році реорганізована в Державний національний парк.
У 1992 році рішенням ЮНЕСКО під № 73 Державний Національний парк «Біловезька Пуща» включений в Список світової спадщини людства.
Рослинність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMwTDBGc2JuVnpYMmRzZFhScGJtOXpZVjlDYVdGc2IzZHBaWHBoWHpBd01pNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RRV3h1ZFhOZloyeDFkR2x1YjNOaFgwSnBZV3h2ZDJsbGVtRmZNREF5TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Флора пущі представлена 900 видами судинних спорових і насінних рослин, що становить 64 % видового складу рослин, що ростуть на території республіки:
- хвойні породи представлені сосною звичайною та ялиною європейською, а також рідкісною в регіоні ялицею білою. Поблизу південної околиці пущі проходить межа суцільного поширення ялини;
- листяні представляють: дуб черешчатий, береза бородавчата та пухнаста, граб, вільха чорна, ясен звичайний, осика. Значно рідше зустрічаються дуб скельний, в'язи шорсткий і гладкий.
У пущі зростає приблизно 260 видів мохів, понад 290 видів лишайників та 570 видів грибів.
Біловезькі ліси відрізняються наявністю ділянок незайманих лісів. В основному (більш ніж половина) представлені високовіковим деревостоєм (100–200 років), що сформувалися і розвиваються у відносно природних умовах. Є ділянки у віці 250–350 років, збереглися окремі дерева у віці 300–600 років. Хвойні ліси становлять 68,8 % лісопокритої площі і представлені переважно сосновими лісами (58 %), ялинові 10,7 %. Широколистих лісів в пущі 5,8 %, приблизно стільки ж дрібнолистих похідних лісів. Поширені листяні корінні болотні ліси (18,7 %). Мохові та трав'яні болота займають площу 3,16 тисячі га. Болота як регулятори газового складу атмосфери та гідрологічного режиму відіграють важливу роль у підтриманні стабільності екосистем Біловезької пущі та збереження її біорізноманіття.
Тваринний світ
Фауна пущі налічує більше ніж 10 тисяч видів. Тут мешкає 59 видів ссавців, зокрема найбільший представник сучасної європейської фауни — зубр. Найчисленніші гризуни — 20 видів. Серед них найпримітнішим є бобер. З хижаків в пущі мешкають вовк, лисиця, рись, куниця лісова. Великі копитні — дикий кабан, олень благородний, сарна, лось — є мисливськими видами та чисельність їх оптимізується.
У Біловезькій пущі та її околицях нараховано 227 видів птахів, 40 з них занесені в Червону книгу Республіки Білорусь. В герпетофауні налічується 11 видів земноводних і 7 видів плазунів. У водоймах мешкає 24 види риб. Найчисленніші щука, плотва, лин, йорж, окунь. Біловезька Пуща має багатющу фауну безхребетних. Тільки комах тут налічується близько 8500 видів.
У 1969 році в Радянському Союзі була випущена серія поштових марок присвячених тваринному світові Біловезької пущі:
- Чорний лелека
- Олень
- Рись
- Кабан
- Зубр
Зубри
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems0TDFkcGMyVnVkQzVxY0djdk1qVXdjSGd0VjJselpXNTBMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Біловезька пуща стала широко відомою на початку XIX століття, коли виявилося, що в її лісах збереглася значна кількість зубрів, винищених в інших місцях Європи. У 1803 році спеціальним законом полювання на зубрів було заборонене, а згодом вироблено ряд заходів, спрямованих на збереження цих рідкісних тварин (підгодовування, утримання в спеціальних загонах). На початку XX століття в Біловезької пущі налічувалося вже близько 700 зубрів, проте під час Першої світової війни вони були повністю винищені. Після війни в Біловезьку пущу було завезено з зоопарків для відновлення стада кілька зубрів. У 1941 році їх налічувалося 19 голів. Під час Другої світової війни це стадо майже все загинуло. Ті тварини, що залишилися, стали вихідними для створення нового стада зубрів. У 1959 році в лісах Біловезької пущі перебувало 23 зубри й 14 утримувались в загорожі, крім того, 13 зубрів вивезено в зоопарки та інші заповідники.
Див. також
Примітки
- * Назва в офіційному англомовному списку
Джерела
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Список об'єктів Світової спадщини ЮНЕСКО в Польщі
Посилання
- (рос.)
- (рос.) (англ.)
- Encyklopedia Puszczy Białowieskiej Польська енциклопедія «Біловезька пуща» [ 3 грудня 2013 у Wayback Machine.] (пол.)
- Пристрасті Біловезької Пущі: навіщо Польща вирубає заповідний ліс [ 1 березня 2022 у Wayback Machine.] // Галина Петровська, Арсен Гоян для dw.com, 2017-08-04
![]() | Це незавершена стаття з географії Білорусі. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Це незавершена стаття з географії Польщі. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Koordinati 52 45 36 pn sh 23 52 01 sh d 52 76000 pn sh 23 86694 sh d 52 76000 23 86694 Bilove zka Pu sha derzhavne zapovidno mislivske gospodarstvo na pivdennomu zahodi Bilorusi v mezhah Grodnenskoyi i Berestejskoyi oblastej ta na teritoriyi Polshi rozmishena na vododili richok Zahidnogo Bugu Nimanu i Prip yati Zagalna plosha 76 700 ga z yakih 72 000 ga znahoditsya v Bilorusi a 4 700 ga v Polshi 80 teritoriyi Bilovezkoyi pushi Bilorusi nezajmani lisi v yakih nalichuyetsya ponad 20 vidiv derevnih roslin Z nih najposhirenishi sosna yalina dub grab bereza vilha yasen Bilovezka PushaBialowieza Forest Svitova spadshina52 45 36 pn sh 23 52 01 sh d 52 76000 pn sh 23 86694 sh d 52 76000 23 86694Krayina Bilorus PolshaTip PrirodnijKriteriyi viiOb yekt 33Region Yevropa i Pivnichna AmerikaZareyestrovano 1979 45 rokiv nevidomo sesiya Vneseno zmini 1992 2014Na karti Yevropi Bilovezka Pusha u Vikishovishi Nazva Bilovezka Pusha pohodit vid zbudovanoyi tut u XIII stolitti Biloyi vezhi Na teritoriyi Derzhavnogo nacionalnogo parku Bilovezka Pusha znahoditsya uryadova rezidenciya Viskuli U 1991 roci pislya ukrayinskogo referendumu pro nezalezhnist v cij rezidenciyi buli pidpisani Bilovezki ugodi sho viznachili rozpad SRSR IstoriyaAdministrativnij podil Bilovezkoyi pushi u XVIII XIX stolittyah Yak prirodna ohoronna teritoriya Bilovezka Pusha vidoma she z kincya XIV pochatku XV stolittya Z 1413 roku znahodilasya v polskomu volodinni a z 1795 roku uvijshla do skladu Rosijskoyi imperiyi Z 1919 roku perejshla do Polshi de u 1921 roci bulo utvoreno lisnictvo Rezervat 4 693 ga i ohopleno absolyutno zapovidnoyu ohoronoyu 1 061 ga U 1939 roci Bilovezka Pusha uvijshla do skladu BRSR i na yiyi teritoriyi buv organizovanij Biloruskij derzhavnij zapovidnik Bilovezka Pusha Z 1957 roku otrimala status Derzhavnogo zapovidno mislivskogo gospodarstva u 1991 roci reorganizovana v Derzhavnij nacionalnij park U 1992 roci rishennyam YuNESKO pid 73 Derzhavnij Nacionalnij park Bilovezka Pusha vklyuchenij v Spisok svitovoyi spadshini lyudstva RoslinnistDilyanka chornovilhovogo lisu Flora pushi predstavlena 900 vidami sudinnih sporovih i nasinnih roslin sho stanovit 64 vidovogo skladu roslin sho rostut na teritoriyi respubliki hvojni porodi predstavleni sosnoyu zvichajnoyu ta yalinoyu yevropejskoyu a takozh ridkisnoyu v regioni yaliceyu biloyu Poblizu pivdennoyi okolici pushi prohodit mezha sucilnogo poshirennya yalini listyani predstavlyayut dub chereshchatij bereza borodavchata ta puhnasta grab vilha chorna yasen zvichajnij osika Znachno ridshe zustrichayutsya dub skelnij v yazi shorstkij i gladkij U pushi zrostaye priblizno 260 vidiv mohiv ponad 290 vidiv lishajnikiv ta 570 vidiv gribiv Bilovezki lisi vidriznyayutsya nayavnistyu dilyanok nezajmanih lisiv V osnovnomu bilsh nizh polovina predstavleni visokovikovim derevostoyem 100 200 rokiv sho sformuvalisya i rozvivayutsya u vidnosno prirodnih umovah Ye dilyanki u vici 250 350 rokiv zbereglisya okremi dereva u vici 300 600 rokiv Hvojni lisi stanovlyat 68 8 lisopokritoyi ploshi i predstavleni perevazhno sosnovimi lisami 58 yalinovi 10 7 Shirokolistih lisiv v pushi 5 8 priblizno stilki zh dribnolistih pohidnih lisiv Poshireni listyani korinni bolotni lisi 18 7 Mohovi ta trav yani bolota zajmayut ploshu 3 16 tisyachi ga Bolota yak regulyatori gazovogo skladu atmosferi ta gidrologichnogo rezhimu vidigrayut vazhlivu rol u pidtrimanni stabilnosti ekosistem Bilovezkoyi pushi ta zberezhennya yiyi bioriznomanittya Tvarinnij svitFauna pushi nalichuye bilshe nizh 10 tisyach vidiv Tut meshkaye 59 vidiv ssavciv zokrema najbilshij predstavnik suchasnoyi yevropejskoyi fauni zubr Najchislennishi grizuni 20 vidiv Sered nih najprimitnishim ye bober Z hizhakiv v pushi meshkayut vovk lisicya ris kunicya lisova Veliki kopitni dikij kaban olen blagorodnij sarna los ye mislivskimi vidami ta chiselnist yih optimizuyetsya U Bilovezkij pushi ta yiyi okolicyah narahovano 227 vidiv ptahiv 40 z nih zaneseni v Chervonu knigu Respubliki Bilorus V gerpetofauni nalichuyetsya 11 vidiv zemnovodnih i 7 vidiv plazuniv U vodojmah meshkaye 24 vidi rib Najchislennishi shuka plotva lin jorzh okun Bilovezka Pusha maye bagatyushu faunu bezhrebetnih Tilki komah tut nalichuyetsya blizko 8500 vidiv U 1969 roci v Radyanskomu Soyuzi bula vipushena seriya poshtovih marok prisvyachenih tvarinnomu svitovi Bilovezkoyi pushi Chornij leleka Olen Ris Kaban Zubr Zubri Zubr Bilovezka pusha stala shiroko vidomoyu na pochatku XIX stolittya koli viyavilosya sho v yiyi lisah zbereglasya znachna kilkist zubriv vinishenih v inshih miscyah Yevropi U 1803 roci specialnim zakonom polyuvannya na zubriv bulo zaboronene a zgodom virobleno ryad zahodiv spryamovanih na zberezhennya cih ridkisnih tvarin pidgodovuvannya utrimannya v specialnih zagonah Na pochatku XX stolittya v Bilovezkoyi pushi nalichuvalosya vzhe blizko 700 zubriv prote pid chas Pershoyi svitovoyi vijni voni buli povnistyu vinisheni Pislya vijni v Bilovezku pushu bulo zavezeno z zooparkiv dlya vidnovlennya stada kilka zubriv U 1941 roci yih nalichuvalosya 19 goliv Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni ce stado majzhe vse zaginulo Ti tvarini sho zalishilisya stali vihidnimi dlya stvorennya novogo stada zubriv U 1959 roci v lisah Bilovezkoyi pushi perebuvalo 23 zubri j 14 utrimuvalis v zagorozhi krim togo 13 zubriv vivezeno v zooparki ta inshi zapovidniki Div takozhOsochnikPrimitki Nazva v oficijnomu anglomovnomu spiskuDzherelaUkrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Spisok ob yektiv Svitovoyi spadshini YuNESKO v PolshiPosilannya ros ros angl Encyklopedia Puszczy Bialowieskiej Polska enciklopediya Bilovezka pusha 3 grudnya 2013 u Wayback Machine pol Pristrasti Bilovezkoyi Pushi navisho Polsha virubaye zapovidnij lis 1 bereznya 2022 u Wayback Machine Galina Petrovska Arsen Goyan dlya dw com 2017 08 04 Ce nezavershena stattya z geografiyi Bilorusi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Ce nezavershena stattya z geografiyi Polshi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi