Коното́пи — село в Україні, у Червоноградському районі Львівської області. Населення становить 230 оосіб.
село Конотопи | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Львівська область |
Район | Червоноградський район |
Громада | Сокальська міська |
Основні дані | |
Перша згадка | 1440 |
Населення | 230 |
Густота населення | 56 осіб/км² |
Поштовий індекс | 80028 |
День села | 30 травня |
Географічні дані | |
Географічні координати | 50°30′07″ пн. ш. 24°15′14″ сх. д. / 50.50194° пн. ш. 24.25389° сх. д.Координати: 50°30′07″ пн. ш. 24°15′14″ сх. д. / 50.50194° пн. ш. 24.25389° сх. д. |
Середня висота над рівнем моря | 185 м |
Водойми | Західний Буг |
Відстань до обласного центру | 77 км |
Відстань до районного центру | 10 км |
Відстань до центру громади/сільради | 3,7 км |
Найближча залізнична станція | Сокаль |
Відстань до залізничної станції | 3,5 км |
Місцева влада | |
Староста | Коляда Світлана Степанівна |
Карта | |
![]() Конотопи | |
![]() Конотопи | |
Мапа | |
Географія
Село розташоване в північній Галичині, на Сокальському пасмі (південно-західна частина Волинської височини), на лівому березі річки Західний Буг і на північний захід від міста Сокаль. По території села протікають два потічки, що тут і впадають в Західний Буг.
Історія
Дописемна історія села
Сприятливий клімат і вигідне географічне розташування стало чинником, який вплинув на заселення даної тереторії тисячі років тому. На території села ще не проводились жодні археологічні дослідження, проте знахідки місцевих жителів і деякі згадки в документах дають змогу стверджувати, що на території села люди проживали ще в добу неоліту. Зокрема на це вказує опис Конотіп в «Словнику географічному Королівства Польського і інших земель слов'янських». В цій книзі згадується, що у 1831 році на території села, в урочищі «Могилки», селяни знайшли кільканадцять кам'яних серпів. Також згадується, що в тому ж урочищі знаходиться одна велика могила (насип), і багато менших курганів. Крім того на території села місцеві жителі знаходили предмети бронзового віку (імовірніше за все трипільців).
Писемна історія села
Формування села відбувалось на двох пагорбах що зносяться над Західним Бугом. Болотиста місцевість навколо сприяла жителям під час середньовічних татарських набігів. Пізніше до Конотіп було приєднане сусіднє село Васильківці. І тоді сформувалось село розкинуте на трьох пагорбах, й лише умовно розєднане двома струмками. Село мало досить вигідне географічне положення, адже розташовувалось близько Сокальського кордону, тобто в районі примикання Галичини до двох інших українських етнічних територій: Холмщини і Волині. Село Конотопи вперше згадується у документах 30 травня 1440 року, коли князь Казимир ІІ Белзький передає його старості буському Андрієві з Опольська і надає селу Магдебурзьке право. Отже тоді село належало до Белзького князівства, яким керувала мазовецька гілка Пястів. У 1462 році, коли Белзьке князівство було ліквідоване, село перейшло до Всеволозького (Сокальського) повіту Белзького воєводства, опинилося під Польською Короною. У 1648 році, під час Хмельниччини Белзьке воєводство, імовірно разом із Конотопами, перебувало під владою Богдана Хмельницького. У 1772 році Конотопи у складі Сокальського повіту переходять до Королівства Галичини і Володимирії, як частини Австро-Угорської імперії.
Конотопи в період Новітньої історії
Фронт Першої світової війни пройшов безпосередньо через село. 1 листопада 1918 року внаслідок Листопадового зриву село як частина Сокальського повіту увійшло в новостворену ЗУНР. Конотопи взяли безпосередню участь у національно-визвольних змаганнях УСС і УГА. Зокрема збереглися імена конотіпців-вояків Української Галицької Армії: сотник Тимотей Шурак, старший десятник Тимотей Книш, десятник Василь Сломка, вістун Михайло Вінярчук, вістун Микола Марущак, стрільці Іван Музичук, Іван Марущак, Іван Прохніцкий, Михайло Ковальчук, Іван Капустяк. Пізніше, після Акту Злуки село ввійшло в УНР.
Проте вже влітку 1919 територію села було укуповано польськими військами. Під польською окупацією село відносилось до Сокальського повіту. Після адміністративної реформи в Польщі 1 серпня 1934 року, село віднесли до ґміни Хоробрів того ж повіту.
Після укладення пакту Молотова — Ріббентропа Конотопи разом із всім Сокальським Закерзонням опинилися під окупацією Третього Рейху, де адміністративно відносились до Крайсгауптманшафту (повіту) Грубешів Дистрикту Люблін Генеральної Губернії. Фронт Другої світової війни пройшов безпосередньо через село.
Після відступу німецьких військ із території Сокальщини Конотопи за Люблінською угодою знову перейшли до Польщі, адже новий кордон між СРСР і Польщею встановлювався по «Лінії Керзона». Конотопи опинилися в Грубешівському повіті Люблінського воєводства ПНР. Після встановлення нового кордону керівництво УРСР і Польської Народної Республіки домовились про обмін населенням. Проте по суті це була депортація автохтонних українців з їх етнічних земель. На той час абсолютну більшість населення Конотіп складали українці. Переселення конотіпців у СРСР розпочалося в квітні 1946 року, а завершилося в липні 1947 року вже під час операції . 6-15 липня 1947 року під час операції «Вісла» польська армія виселила з Конотіп на щойно приєднані до Польщі північно-західні терени 39 українців. У селі залишилося 72 поляків. Всього було виселено близько 140 родин. Більшість жителів були переселені на Тернопільщину. Натомість все Закерзоння було заселене поляками, Конотопи в тому числі, проте не на довго.
Вже 15 липня 1951 року УРСР і Польська Народна Республіка домовились про проведення «Акції-51», тобто про обмін територіями по 480 км кв. Таким чином «Белзький трикутник» (трикутник між річками Західний Буг, Солокія і Гучва) перейшов до СРСР, а з ним і Конотопи. Вже у 1952 році українці, в тому числі і корінні жителі, які жили в Конотопах до виселення, почали заселятися в селі, хоча і радянська влада забороняла поселятися в Конотопах саме корінним жителям. Також нова влада передала частину Конотіп сусідньому селу Теляж, чим майже в два рази зменшила площу села. На новоприєднаних до УРСР територіях був утворений Забузький район Львівської області із центром у місті Белз. У 1962 цей район було приєднано до Сокальського району, так Конотопи вперше від 1939 року опинилися під адміністративним головуванням Сокаля, як до того було сотні років. У тому ж таки 1962 році за наказом радянської влади в селі була зруйнована дерев'яна церква святого священномученика Йосафата 1730-ого року, яку до того перетворили на колгоспний склад мінеральних добрив. Це стало трагедією для усіх жителів села. Трактори, що розсували церкву тросами прикривала міліція і озброєні військові, тому громада села, яка зібралася біля церкви, щоб захистити святиню, нічого не змогла зробити. Попри все, національне піднесення не оминуло і Конотіп. Зі здобуттям Україною незалежності громада села активізувалася. В період з 1991-ого по 1993 рр. жителі на місці зруйнованої спорудили нову муровану церкву, на сільському кладовищі була освячена братня могила всім полеглим за волю України. На цій могилі встановлено металічну таблицю з іменами конотіпців-бійців УГА виготовлену 1930-ого року. Під час виселення у 1946 році жителі села кинули цю таблицю в криницю, і лише у 1990-ому році дістали і встановили на стрілецькій могилі. 17 липня 2020 року після адміністративно-територіальної реформи в Україні, Конотопи в складі Сокальської ОТГ увійшли в новостворений Червоноградський район.
Видатні особистості
Петрушевич Степан Якович - народився 1918 року в с.Конотопи. Керівник Жовківського окружного проводу ОУН, член ОУН з 1937 року. Псевда: "Зуб", "Зет", "Дем'ян". Загинув 30 січня 1952 року в с. Велике Колодно Львівської області, у схроні Мусія Василя Степановича.
Освіта
Перша письмова згадка про існування парафіяльної школи в Конотопах сягає 1835 року. Викладав тоді в ній Дмитро Висоцький. В 1884 в селі значиться не систематизована школа, а з 1892 вона стає етатовою (державною) 1-но клясовою. Через 20 років її реорганізовують в 2-во клясову. Оскільки в цей час було 127 українських дітей, 19 польських та 2 єврейських, до школи призначається ще один вчитель. В 1926 школа стає знову 1-но клясною і викладає в ній Йосиф Кошатковський. У 1930-х роках в ній викладав Казимир Суберлак — поляк, який чудово володів українською мовою. Будівля української школи була мурована, покрита червоною черепицею, й складалася з чотирьох кімнат. Польська школа 1-но клясова розпочала своє існування в 1928 році. До 1933 року її відвідували діти з . Будівля польської школи була дерев'яна і покрита червоною черепицею. У будівлі була одна велика класна кімната і набагато менша кімната, яка служила прихожою і гардеробом, а також квартира вчителя що складалася з двох кімнат. Воду брали з бетонного колодязя. Вбиральня була надворі, а освітлення забезпечувалося лише гасовими лампами. Навчання проходило в комбінованій групі. Там викладав лише один учитель. Оскільки в було більше польських дітей шкільного віку, ніж в Конотопах, на зборах колонії було прийнято рішення про створення школи. Усі мешканці колонії одноголосно підтримали це рішення. Але керівництво школи, тобто шкільний інспектор, не погодило цього рішення. Тоді мешканці одночасно дітей до школи в Конотопах не відпустили. Страйк тривав більше 1,5 місяців. В результаті Котлінський Вавжинець видав дві кімнати — з окремим входом — для потреб школи, а шкільний інспектор призначив вчительку — Катерину Слівінську. І в жовтні 1933 р. школа розпочала своє існування. Ймовірно, у 1935 році почалося будівництво школи. Вона була побудована з дерева і покрита листовим металом. В ній була велика класна кімната, сільська загальна кімната та вчительська квартира, що складалася з кухні та кімнати. До початку війни вчителькою була Катерина Слівінська, під час війни й до жовтня 1943 року вчителем був чоловік.
Остання школа в селі розпочала своє існування внаслідок «Акції Г-Т», коли Конотопи разом з частиною Сокальського Закерзоння були приєднані до УРСР. Її було відкрито в першій половині 1950-х, у будинку який до 1946 належав родині Головків. Це була 3-ох класова школа, в якій викладав Ващук Василь Іванович. В 1971 її існування припинено, учнів переведено в школу с. Забужжя, а вчителя звільнено. Це була будівля яка складалася з шести кімнат: прихожої, двох класних кімнат, учительської, бібліотеки й господарської кімнати.
Пам'ятки
Дерев'яна тризрубна безверха церква була збудована у 1730 р., проте за спогадами старожилів на старій церкві над входом був прибитий напис «1588», ця табличка, ймовірно, була перебита із попередньої ще давнішої церкви. У 1781 р. вона отримала привілей від власника села Юзефа Міра. Ґрунтовно відновлювалася у 1865 р. Розвалена у 1964 р. радянською владою. З 1991 р. греко-католицька громада села розпочала будівництво нової мурованої одноверхої споруди за проектом архітектора М. Петренка.
Фігура Пресвятої Діви Марії 1898 р.
Каплиця Матері Божої
Примітки
- Misilo E. Akcja Wisla. Dokumenty. — Warszawa : Archiwum Ukraińskie, 1993. — С. 419-426. (пол.)
Посилання
- Погода в селі Конотопи [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Konotopi Konoto pi selo v Ukrayini u Chervonogradskomu rajoni Lvivskoyi oblasti Naselennya stanovit 230 oosib selo Konotopi Krayina Ukrayina Oblast Lvivska oblast Rajon Chervonogradskij rajon Gromada Sokalska miska Osnovni dani Persha zgadka 1440 Naselennya 230 Gustota naselennya 56 osib km Poshtovij indeks 80028 Den sela 30 travnya Geografichni dani Geografichni koordinati 50 30 07 pn sh 24 15 14 sh d 50 50194 pn sh 24 25389 sh d 50 50194 24 25389 Koordinati 50 30 07 pn sh 24 15 14 sh d 50 50194 pn sh 24 25389 sh d 50 50194 24 25389 Serednya visota nad rivnem morya 185 m Vodojmi Zahidnij Bug Vidstan do oblasnogo centru 77 km Vidstan do rajonnogo centru 10 km Vidstan do centru gromadi silradi 3 7 km Najblizhcha zaliznichna stanciya Sokal Vidstan do zaliznichnoyi stanciyi 3 5 km Misceva vlada Starosta Kolyada Svitlana Stepanivna Karta Konotopi Konotopi MapaGeografiyaSelo roztashovane v pivnichnij Galichini na Sokalskomu pasmi pivdenno zahidna chastina Volinskoyi visochini na livomu berezi richki Zahidnij Bug i na pivnichnij zahid vid mista Sokal Po teritoriyi sela protikayut dva potichki sho tut i vpadayut v Zahidnij Bug IstoriyaDopisemna istoriya sela Spriyatlivij klimat i vigidne geografichne roztashuvannya stalo chinnikom yakij vplinuv na zaselennya danoyi teretoriyi tisyachi rokiv tomu Na teritoriyi sela she ne provodilis zhodni arheologichni doslidzhennya prote znahidki miscevih zhiteliv i deyaki zgadki v dokumentah dayut zmogu stverdzhuvati sho na teritoriyi sela lyudi prozhivali she v dobu neolitu Zokrema na ce vkazuye opis Konotip v Slovniku geografichnomu Korolivstva Polskogo i inshih zemel slov yanskih V cij knizi zgaduyetsya sho u 1831 roci na teritoriyi sela v urochishi Mogilki selyani znajshli kilkanadcyat kam yanih serpiv Takozh zgaduyetsya sho v tomu zh urochishi znahoditsya odna velika mogila nasip i bagato menshih kurganiv Krim togo na teritoriyi sela miscevi zhiteli znahodili predmeti bronzovogo viku imovirnishe za vse tripilciv Pisemna istoriya sela Formuvannya sela vidbuvalos na dvoh pagorbah sho znosyatsya nad Zahidnim Bugom Bolotista miscevist navkolo spriyala zhitelyam pid chas serednovichnih tatarskih nabigiv Piznishe do Konotip bulo priyednane susidnye selo Vasilkivci I todi sformuvalos selo rozkinute na troh pagorbah j lishe umovno rozyednane dvoma strumkami Selo malo dosit vigidne geografichne polozhennya adzhe roztashovuvalos blizko Sokalskogo kordonu tobto v rajoni primikannya Galichini do dvoh inshih ukrayinskih etnichnih teritorij Holmshini i Volini Selo Konotopi vpershe zgaduyetsya u dokumentah 30 travnya 1440 roku koli knyaz Kazimir II Belzkij peredaye jogo starosti buskomu Andriyevi z Opolska i nadaye selu Magdeburzke pravo Otzhe todi selo nalezhalo do Belzkogo knyazivstva yakim keruvala mazovecka gilka Pyastiv U 1462 roci koli Belzke knyazivstvo bulo likvidovane selo perejshlo do Vsevolozkogo Sokalskogo povitu Belzkogo voyevodstva opinilosya pid Polskoyu Koronoyu U 1648 roci pid chas Hmelnichchini Belzke voyevodstvo imovirno razom iz Konotopami perebuvalo pid vladoyu Bogdana Hmelnickogo U 1772 roci Konotopi u skladi Sokalskogo povitu perehodyat do Korolivstva Galichini i Volodimiriyi yak chastini Avstro Ugorskoyi imperiyi Konotopi v period Novitnoyi istoriyi Front Pershoyi svitovoyi vijni projshov bezposeredno cherez selo 1 listopada 1918 roku vnaslidok Listopadovogo zrivu selo yak chastina Sokalskogo povitu uvijshlo v novostvorenu ZUNR Konotopi vzyali bezposerednyu uchast u nacionalno vizvolnih zmagannyah USS i UGA Zokrema zbereglisya imena konotipciv voyakiv Ukrayinskoyi Galickoyi Armiyi sotnik Timotej Shurak starshij desyatnik Timotej Knish desyatnik Vasil Slomka vistun Mihajlo Vinyarchuk vistun Mikola Marushak strilci Ivan Muzichuk Ivan Marushak Ivan Prohnickij Mihajlo Kovalchuk Ivan Kapustyak Piznishe pislya Aktu Zluki selo vvijshlo v UNR Prote vzhe vlitku 1919 teritoriyu sela bulo ukupovano polskimi vijskami Pid polskoyu okupaciyeyu selo vidnosilos do Sokalskogo povitu Pislya administrativnoyi reformi v Polshi 1 serpnya 1934 roku selo vidnesli do gmini Horobriv togo zh povitu Pislya ukladennya paktu Molotova Ribbentropa Konotopi razom iz vsim Sokalskim Zakerzonnyam opinilisya pid okupaciyeyu Tretogo Rejhu de administrativno vidnosilis do Krajsgauptmanshaftu povitu Grubeshiv Distriktu Lyublin Generalnoyi Guberniyi Front Drugoyi svitovoyi vijni projshov bezposeredno cherez selo Pislya vidstupu nimeckih vijsk iz teritoriyi Sokalshini Konotopi za Lyublinskoyu ugodoyu znovu perejshli do Polshi adzhe novij kordon mizh SRSR i Polsheyu vstanovlyuvavsya po Liniyi Kerzona Konotopi opinilisya v Grubeshivskomu poviti Lyublinskogo voyevodstva PNR Pislya vstanovlennya novogo kordonu kerivnictvo URSR i Polskoyi Narodnoyi Respubliki domovilis pro obmin naselennyam Prote po suti ce bula deportaciya avtohtonnih ukrayinciv z yih etnichnih zemel Na toj chas absolyutnu bilshist naselennya Konotip skladali ukrayinci Pereselennya konotipciv u SRSR rozpochalosya v kvitni 1946 roku a zavershilosya v lipni 1947 roku vzhe pid chas operaciyi Visla 6 15 lipnya 1947 roku pid chas operaciyi Visla polska armiya viselila z Konotip na shojno priyednani do Polshi pivnichno zahidni tereni 39 ukrayinciv U seli zalishilosya 72 polyakiv Vsogo bulo viseleno blizko 140 rodin Bilshist zhiteliv buli pereseleni na Ternopilshinu Natomist vse Zakerzonnya bulo zaselene polyakami Konotopi v tomu chisli prote ne na dovgo Vzhe 15 lipnya 1951 roku URSR i Polska Narodna Respublika domovilis pro provedennya Akciyi 51 tobto pro obmin teritoriyami po 480 km kv Takim chinom Belzkij trikutnik trikutnik mizh richkami Zahidnij Bug Solokiya i Guchva perejshov do SRSR a z nim i Konotopi Vzhe u 1952 roci ukrayinci v tomu chisli i korinni zhiteli yaki zhili v Konotopah do viselennya pochali zaselyatisya v seli hocha i radyanska vlada zaboronyala poselyatisya v Konotopah same korinnim zhitelyam Takozh nova vlada peredala chastinu Konotip susidnomu selu Telyazh chim majzhe v dva razi zmenshila ploshu sela Na novopriyednanih do URSR teritoriyah buv utvorenij Zabuzkij rajon Lvivskoyi oblasti iz centrom u misti Belz U 1962 cej rajon bulo priyednano do Sokalskogo rajonu tak Konotopi vpershe vid 1939 roku opinilisya pid administrativnim golovuvannyam Sokalya yak do togo bulo sotni rokiv U tomu zh taki 1962 roci za nakazom radyanskoyi vladi v seli bula zrujnovana derev yana cerkva svyatogo svyashennomuchenika Josafata 1730 ogo roku yaku do togo peretvorili na kolgospnij sklad mineralnih dobriv Ce stalo tragediyeyu dlya usih zhiteliv sela Traktori sho rozsuvali cerkvu trosami prikrivala miliciya i ozbroyeni vijskovi tomu gromada sela yaka zibralasya bilya cerkvi shob zahistiti svyatinyu nichogo ne zmogla zrobiti Popri vse nacionalne pidnesennya ne ominulo i Konotip Zi zdobuttyam Ukrayinoyu nezalezhnosti gromada sela aktivizuvalasya V period z 1991 ogo po 1993 rr zhiteli na misci zrujnovanoyi sporudili novu murovanu cerkvu na silskomu kladovishi bula osvyachena bratnya mogila vsim poleglim za volyu Ukrayini Na cij mogili vstanovleno metalichnu tablicyu z imenami konotipciv bijciv UGA vigotovlenu 1930 ogo roku Pid chas viselennya u 1946 roci zhiteli sela kinuli cyu tablicyu v krinicyu i lishe u 1990 omu roci distali i vstanovili na strileckij mogili 17 lipnya 2020 roku pislya administrativno teritorialnoyi reformi v Ukrayini Konotopi v skladi Sokalskoyi OTG uvijshli v novostvorenij Chervonogradskij rajon Vidatni osobistostiPetrushevich Stepan Yakovich narodivsya 1918 roku v s Konotopi Kerivnik Zhovkivskogo okruzhnogo provodu OUN chlen OUN z 1937 roku Psevda Zub Zet Dem yan Zaginuv 30 sichnya 1952 roku v s Velike Kolodno Lvivskoyi oblasti u shroni Musiya Vasilya Stepanovicha OsvitaPersha pismova zgadka pro isnuvannya parafiyalnoyi shkoli v Konotopah syagaye 1835 roku Vikladav todi v nij Dmitro Visockij V 1884 v seli znachitsya ne sistematizovana shkola a z 1892 vona staye etatovoyu derzhavnoyu 1 no klyasovoyu Cherez 20 rokiv yiyi reorganizovuyut v 2 vo klyasovu Oskilki v cej chas bulo 127 ukrayinskih ditej 19 polskih ta 2 yevrejskih do shkoli priznachayetsya she odin vchitel V 1926 shkola staye znovu 1 no klyasnoyu i vikladaye v nij Josif Koshatkovskij U 1930 h rokah v nij vikladav Kazimir Suberlak polyak yakij chudovo volodiv ukrayinskoyu movoyu Budivlya ukrayinskoyi shkoli bula murovana pokrita chervonoyu cherepiceyu j skladalasya z chotiroh kimnat Polska shkola 1 no klyasova rozpochala svoye isnuvannya v 1928 roci Do 1933 roku yiyi vidviduvali diti z Budivlya polskoyi shkoli bula derev yana i pokrita chervonoyu cherepiceyu U budivli bula odna velika klasna kimnata i nabagato mensha kimnata yaka sluzhila prihozhoyu i garderobom a takozh kvartira vchitelya sho skladalasya z dvoh kimnat Vodu brali z betonnogo kolodyazya Vbiralnya bula nadvori a osvitlennya zabezpechuvalosya lishe gasovimi lampami Navchannya prohodilo v kombinovanij grupi Tam vikladav lishe odin uchitel Oskilki v bulo bilshe polskih ditej shkilnogo viku nizh v Konotopah na zborah koloniyi bulo prijnyato rishennya pro stvorennya shkoli Usi meshkanci koloniyi odnogolosno pidtrimali ce rishennya Ale kerivnictvo shkoli tobto shkilnij inspektor ne pogodilo cogo rishennya Todi meshkanci odnochasno ditej do shkoli v Konotopah ne vidpustili Strajk trivav bilshe 1 5 misyaciv V rezultati Kotlinskij Vavzhinec vidav dvi kimnati z okremim vhodom dlya potreb shkoli a shkilnij inspektor priznachiv vchitelku Katerinu Slivinsku I v zhovtni 1933 r shkola rozpochala svoye isnuvannya Jmovirno u 1935 roci pochalosya budivnictvo shkoli Vona bula pobudovana z dereva i pokrita listovim metalom V nij bula velika klasna kimnata silska zagalna kimnata ta vchitelska kvartira sho skladalasya z kuhni ta kimnati Do pochatku vijni vchitelkoyu bula Katerina Slivinska pid chas vijni j do zhovtnya 1943 roku vchitelem buv cholovik Ostannya shkola v seli rozpochala svoye isnuvannya vnaslidok Akciyi G T koli Konotopi razom z chastinoyu Sokalskogo Zakerzonnya buli priyednani do URSR Yiyi bulo vidkrito v pershij polovini 1950 h u budinku yakij do 1946 nalezhav rodini Golovkiv Ce bula 3 oh klasova shkola v yakij vikladav Vashuk Vasil Ivanovich V 1971 yiyi isnuvannya pripineno uchniv perevedeno v shkolu s Zabuzhzhya a vchitelya zvilneno Ce bula budivlya yaka skladalasya z shesti kimnat prihozhoyi dvoh klasnih kimnat uchitelskoyi biblioteki j gospodarskoyi kimnati Pam yatkiCerkva svyatogo Josafata Derev yana trizrubna bezverha cerkva bula zbudovana u 1730 r prote za spogadami starozhiliv na starij cerkvi nad vhodom buv pribitij napis 1588 cya tablichka jmovirno bula perebita iz poperednoyi she davnishoyi cerkvi U 1781 r vona otrimala privilej vid vlasnika sela Yuzefa Mira Gruntovno vidnovlyuvalasya u 1865 r Rozvalena u 1964 r radyanskoyu vladoyu Z 1991 r greko katolicka gromada sela rozpochala budivnictvo novoyi murovanoyi odnoverhoyi sporudi za proektom arhitektora M Petrenka Figura Presvyatoyi Divi Mariyi 1898 r Kaplicya Materi BozhoyiPrimitkiMisilo E Akcja Wisla Dokumenty Warszawa Archiwum Ukrainskie 1993 S 419 426 pol PosilannyaPogoda v seli Konotopi 5 bereznya 2016 u Wayback Machine Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi