Бране́во (пол. Braniewo) — місто у Польщі, Вармінсько-Мазурське воєводство, Браневський повіт. Розташоване на півночі воєводства, на березі річки Пасленка. Адміністративний центр повіту. До 1945 року було німецьким містом; історична назва — Бра́унсберг (нім. Braunsberg). Найстарше місто Вармії у Східній Пруссії. Вперше згадується в джерелах під 1240 роком як володіння держави Тевтонського ордену. 1254 року отримало привілей самоуправління. За Торунським миром 1446 року стало частиною німецького Вармійського князівства-єпископства, автономії у складі Речі Посполитої. 1772 року приєднане до Прусського королівства; з 1871 року — складова Німецької імперії.
Бранево пол. Braniewo | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| ||||||||
![]() | ||||||||
Основні дані | ||||||||
54°23′ пн. ш. 19°50′ сх. д. / 54.383° пн. ш. 19.833° сх. д. | ||||||||
Країна | | |||||||
Регіон | Вармінсько-Мазурське воєводство | |||||||
Столиця для | d і Браневський повіт | |||||||
Межує з
| ||||||||
Площа | 12,41 км² | |||||||
Населення | 17778 (2011) | |||||||
· густота | 1426 (2008) осіб/км² | |||||||
Телефонний код | (48) 55 | |||||||
Часовий пояс | і | |||||||
Номери автомобілів | NBR | |||||||
GeoNames | 3102677 | |||||||
OSM | ↑2675544 ·R (Браневський повіт) | |||||||
SIMC | 0932710 | |||||||
Поштові індекси | 14-500 | |||||||
Міська влада | ||||||||
Вебсайт | braniewo.pl | |||||||
Мапа | ||||||||
| ||||||||
| ||||||||
|
1945 року, у ході Другої світової війни, окуповане радянськими військами. Після війни передане Польщі за рішенням Потсдамської конференції; полонізоване шляхом депортації німецького населення.
Однією з найстаріших вулиць міста є Гданська. У місті розташовані численні пам'ятки — готична Базиліка святої Катерини Александрійської (1346), башта єпископського замку (XIII ст.), єзуїтська колегія (1566) тощо.
Галерея
Назва
- Бра́унсберг (нім. Braunsberg; лат. Brunsberga) — офіційна назва до 1945 року. Згідно з повідомленням німецького географа Йоганна Фрідріха Гольдбека (1748—1812) походить від імені моравського ельмюцького єпископа (1205—1281), що супроводжував богемського короля Оттокара ІІ в 1254 і 1267 роках у хрестовому поході Тевтонського ордену проти пруссів. Бруно відомий як засновник села в Богемії, німецька назва якого так само — Браунсберг. За іншою гіпотезою назва походить від слова Brusebergue (Прусський табір). Від німецької назви міста походила стара польська назва Бру́нсберг (пол. Brunsberg), або Бру́нсберк (пол. Brunsberk).
- Бра́нево (пол. Braniewo) — нова польська назва після 1945 року.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE0TDBKeVlXNXBaWGR2WHlVeU9HcHpKVEk1TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxQ2NtRnVhV1YzYjE4bE1qaHFjeVV5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Засновано близько 1240 року, можливо на місці прусського городища. Мурований Браунсберзький замок побудовано після 1273 року. Розібрано його в роках 1873–1874 а також 1928–1930. В цьому часі був це важливий торговельний осередок. Бранево вже від XV століття було членом Ганзи а також одним із морських портів Вармії.
1565 року вармійський єпископ Станіслав Гозій відкрив Браунсберзьку єзуїтську колегію, важливий осередок Контреформації у Східній Європі. У цьому часі Бранево стало важливим осередком шкільництва і культури. У 1589 засновано приватний друкарський флігель. Багаторазово (аж до 1738 р.) мешканці міста змагалися, щоб відкрити університет, однак це не вдалося. Спадкоємцем традиції було «Liceum Hosianum».
Від XV ст в Браневі розвивалося також золотарство. До найкращих майстрів вармійського бароко належали різьбяр Ян Фрей та художник Ян Лоссо.
Під час шведських воєн багаторазово місто нищено і грабовано з коштовностей, тому воно підупало. В 1772 році Бранево вибрано столицею повіту в провінції Східна Пруссія і садибою гарнізону.
До кінця XVIII ст. знаходився там торговельний порт.
26 лютого 1807 року, у ході пруссько-французької війни, місто захопила французька армія Наполеона.
В 1852 році саме в Браневі відкрито першу залізничну лінію на відрізку Бранево-Квідзин. 1854 р. побудовано також синагогу, яка існувала до 1938 року. В 1887 р. постала Рільнича Школа, перша в Східній Пруссії.
1945 року місто знищено і сплюндровано Радянською армією () в ході Східно-Прусської операції.
Після війни не відбудовано вже старого міста. В роках 1975–1999 місто було садибою уряду гміни в північно-східній частині ельблонзького воєводства, від 1999 належить до Вармінсько-Мазурського воєводства як земський повіт.
Адміністративна історія
- 1818—1945: адміністративний центр Браунсберзького повіту, Східна Пруссія.
- з 1946: адміністративний центр Браневського повіту, Польща.
Населення
До 1945 року основним населенням міста були німці-католики; історично Браунсберг і околиці залишилися островом католицизму в морі прусського протестантизму. В місті існувала незначна юдейська громада. Після Другої Світової війни більшість німців та юдеїв покинули Браунсберг, виїхавши до Німеччини; їхні оселі заселили поляки-переселенці та українці, зігнані з польським урядом з батьківських земель Холмщини та Підляшшя.
Рік | Особи | Примітки |
---|---|---|
1782 | 4.370 | 621 двір, без урахування гарнізону й цивільної прислуги |
1831 | 7.144 | |
1858 | 9.066 | з них 6.601 католиків, 2.344 лютерани, 105 юдеїв і 16 меноніти |
1875 | 10.796 | |
1880 | 11.542 | |
1890 | 10.351 | з них 7.559 католиків, 3.181 лютеранин і 104 юдеїв |
1900 | 12.497 | з урахуванням гарнізону (3-й гренадерський батальйон), з них 3.935 лютеран і 99 юдеїв |
1910 | 13.601 | |
1925 | 13.893 | з них 9.587 католиків, 4.211 лютеранин, 19 інших християн und 52 юдеї |
1933 | 15.325 | з них 10.896 католиків, 4.299 лютеран, і 67 юдеїв |
1939 | 21.142 | з них 12.435 католиків, 6.106 лютеран, 21 інших християн і 10 юдеїв |
2004 | 18,068 | |
2014 | 17.281 | з них 8441 чоловіків (48,8 %) і 8840 жінок (51,2 %) |
Українська громада в Бранево
Бранево має одні з найстаріших сторінок пов'язаних з русинами-українцями в Польщі. В тутешньому славному колись Collegium Hosianum — першій єзуїтській школі у Польщі на поч. XVII с. навчалися майбутні київські уніатські митрополити: Рафаїл (Корсак), Михайло Рогоза, та Гавріїл Коленда. Було ще кілька десятків уніатських єпископів, які навчалися тут.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5sTHpBeUxXTnZiR3hsWjJsMWJTMW9iM05wWVc1MWJTNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RNREl0WTI5c2JHVm5hWFZ0TFdodmMybGhiblZ0TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У Бранево, на виїзді до Фромборка, розміщується також найбільший в регіоні цвинтар радянських солдат, які загинули в боях 1945 р. з німцями. Тут поховано аж 31331 осіб. Спеціальне обстеження показало о тут поховано багато солдат — українців.
У 1947 р. на терени Браневського повіту було виселено біля 1750 українських родин з 6600 особами. Як свідчать спогади Андрія Ореховського з Лелькова, в Браневській в'язниці УБ утримувало українців, яких підозрювали у зв'язках з підпіллям.
В кінці 1980-х рр. почалося відродження українського духовного життя. Спочатку українські священики спробували домовитися з католицьким духовенством про дозвіл відправляти службу в одному з костелів Бранева. Такої згоди не було. В той же час українці пробували звести свій храм. Навіть розглядалося питання адаптації на потреби церкви каплиці св. Роха на комунальному цвинтарі на вул. Ольштинській. Коли українська громада урочисто відзначала 1000-ліття хрещення Русі, було отримано згоду на проведення східної евхаристії у костелі святого Хреста в Бранево.
Абат монастиря ордену редемптористів з розумінням підійшов до нашого прохання і дав згоду на це богослужіння. В молитві взяло участь біля 500 осіб, що вказувало на пильну потребу створення парафії. Така можливість з'явилася в 1990 р., коли греко-католикам було передано костел св. Трійці по вул. Костюшки, 1, який до цього виконував роль місця відспівування покійних.
Передача цього костелу відбулася за рішучої постави Вармінського єпископа Едмунда Піща, а також старання отця Юліана Гбура. 15 лютого 1992 р. відбулася урочиста служба, що ігногурувала утворення греко-католицької парафії св. Трійці в Браневі. Першим пробощем став о. Юліан Гбур (навчався в семінарії отців-вербистів у Пененжні). В липні 1994 р. парафію прийняв отець Артур Маслей, тоді як в 2002 р. сучасний священик о. Петро Гудко. Поряд з цим функції пробоща заміщували о. Дарій Вовк, о. Богдан Панчак. Участь в літургіях брали також о. Кшиштоф Блажевський з близького Пецишева (Peciszewa), висвячений єпископом Мартиняком в Браневі, о. Богдан Пушкар з Мюнхена, о. Михайло Бундз зі США, отець-митрат Андрій Сорока, о. Ян Галушка та о. Іван Лайкош. Велику роль в стабілізації діяльності парафії відіграли Сестри Василіянки, які допомагали священикам.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJoTHpBM0xXTmxjbXQyWVMweU1ERTRYeVV5T0RFbE1qa3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVEEzTFdObGNtdDJZUzB5TURFNFh5VXlPREVsTWprdWFuQm4uanBn.jpg)
У 1997 р. в храмі було встановлено іконостас, а в 2002 р. табернакулюм. Сама парафія нараховує 70 родин. При оказії більших свят збирається до 200 людей. Служби відправляються українською мовою. Вірні беруть участь в усіх важливих подіях пов'язаних з українською історією. В церкві згадуються річниці Вісли, Голодомору, української незалежності, Шевченківські дні, річниці народження Андрія Шептицького. Відправляються служби за українські жертви російської агресії. За посередництва церкви проводяться різні суспільні акції, інформаційні, навчальні, протестні, що формують національну свідомість тутешніх українців. Зокрема влаштовуються виїзди в родинні місця депортованих. Священики парафії працюють в середніх школах № 6, № 3 та гімназії № 1 в Браневі. Тут вони проводять уроки релігії для українських дітей-греко-католиків. У склад парафії входять: місто та гміна i Бранево за винятком Пенцишево, Залізна Гора, Красноліпе i Кшевно та місто та гімна Фромборк. 23 вересня 2017 р. українці, греко-католики парафії св. Трійці в Бранево святкували ювілей 25-річчя своєї парафії.
В містечку діє також православна Спаська парафія. Адже до Бранева вивезли також 352 православних українця зі станції Холм та 308 — зі станції Буг Влодавський. Парафія утворилася в 1948 р. у житловому будинку о. Миколи Костишина — першого настоятеля. Пізніше отримано цвинтарну каплицю ХІХ ст., яка служить парафіяльною церквою і по сьогодні. 1964 р. каплиця була відремонтована. В ній розміщено іконостас, який походив з розібраної гарнізонної церкви в Ломжі. Більшість пробощів цієї парафії впродовж її існування були українцями. Особливо цікавим для нас є цвинтар розташований біля православної церкви. В 1972 р. частина тутешнього протестантського цвинтаря була передана православній парафії. Поховання на ньому свідчать, що саме тут початково ховали православних українців після операції «Вісла».
Українською визитівкою Бранева є також фестиваль Українські барви приграниччя, який проходить в Браневському центрі культури з 2015 р. В рамках фестивалю відбуваються концерти, вистави, проєкція фільмів i вечірка-забава під українсько-польську музику. Захід отримує дофінансування з бюджету Браневського повіту.
Транспорт
Міста-побратими
Галерея
- Герб Браунсберга
- Браунсберг (1684)
- Браунсберг (1900)
- Оборонний мур
- Церква святого Хреста
-
Демографія
Демографічна структура станом на 31 березня 2011 року:
Загалом | Допрацездатний вік | Працездатний вік | Постпрацездатний вік | |
---|---|---|---|---|
Чоловіки | 8681 | 1789 | 6209 | 683 |
Жінки | 9097 | 1673 | 5642 | 1782 |
Разом | 17778 | 3462 | 11851 | 2465 |
Див. також
Примітки
- GUS. Ludność w miejscowościach statystycznych według ekonomicznych grup wieku. Stan w dniu 31.03.2011 r. [Населення статистичних місцевостей за економічними групами віку. Стан на 31.03.2011]. Процитовано 12 серпня 2018.
- Населення, площа та густота за даними Центрального статистичного офісу Польщі. Powierzchnia i ludność w przekroju terytorialnym w 2007. [1].
- Goldbeck, Johann Friedrich. Volständige Topographie des Königreichs Preußen. Teil I: Topographie von Ost-Preußen. Marienwerder 1785, S. 20 [ 3 січня 2015 у Wayback Machine.].
- Preuß, August Eduard. Preußische Landes- und Volkskunde. Königsberg 1835, S. 467—468, Nr.81.
- Schlott, Adolf. Topographisch-statistische Uebersicht des Regierungs-Bezirks Königsberg, nach amtlichen Quellen. Hartung, Königsberg 1861, S. 40, Ziffer 21. [ 1 серпня 2017 у Wayback Machine.]
- Rademacher, Michael Deutsche Verwaltungsgeschichte Ostpreußen — Landkreis Braunsberg [ 29 жовтня 2013 у Wayback Machine.] (2006).
- Meyers Großes Konversations-Lexikon. 6. Auflagen, Band 3, Leipzig und Wien 1905, S. 353 [ 5 квітня 2017 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 27 червня 2016. Процитовано 24 квітня 2017.
- Парнікоза, Іван. Українська громада в Бранево. Прадідівська слава. Українські пам’ятки (українська) . М.Жарких. Процитовано 24.07.2020.
- Парнікоза, Іван (08.05.19). . https://expedicia.org (українська) . ДУ НАНЦ. Архів оригіналу за 8 травня 2019. Процитовано 08.05.19.
- Згідно з методологією GUS працездатний вік для чоловіків становить 18-64 років, для жінок — 18-59 років GUS. [Терміни, які використовуються в публічній статистиці]. Архів оригіналу за 20 вересня 2018. Процитовано 14 серпня 2018.
Джерела
- Brunsberg, Brunsberga, Brunsberk // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1880. — Т. I. — S. 387. (пол.) — S. 387—388.
- Браунсберг // Энциклопедический словарь : в 86 т. (82 т. и 4 доп.). — СПб. : Ф. А. Брокгауз, И. А. Ефрон, 1890—1907. (рос.)
Посилання
- Брунсберґ // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Бранево
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Braunsberg znachennya Brane vo pol Braniewo misto u Polshi Varminsko Mazurske voyevodstvo Branevskij povit Roztashovane na pivnochi voyevodstva na berezi richki Paslenka Administrativnij centr povitu Do 1945 roku bulo nimeckim mistom istorichna nazva Bra unsberg nim Braunsberg Najstarshe misto Varmiyi u Shidnij Prussiyi Vpershe zgaduyetsya v dzherelah pid 1240 rokom yak volodinnya derzhavi Tevtonskogo ordenu 1254 roku otrimalo privilej samoupravlinnya Za Torunskim mirom 1446 roku stalo chastinoyu nimeckogo Varmijskogo knyazivstva yepiskopstva avtonomiyi u skladi Rechi Pospolitoyi 1772 roku priyednane do Prusskogo korolivstva z 1871 roku skladova Nimeckoyi imperiyi Branevo pol Braniewo Gerb PraporBazilika svyatoyi KateriniBazilika svyatoyi KateriniOsnovni dani54 23 pn sh 19 50 sh d 54 383 pn sh 19 833 sh d 54 383 19 833 Krayina PolshaRegion Varminsko Mazurske voyevodstvoStolicya dlya d i Branevskij povitMezhuye z susidni nas punktiGmina Branevo Plosha 12 41 km Naselennya 17778 2011 gustota 1426 2008 osib km Telefonnij kod 48 55Chasovij poyas UTC 1 i UTC 2Nomeri avtomobiliv NBRGeoNames 3102677OSM 2675544 R Branevskij povit SIMC 0932710Poshtovi indeksi 14 500 Miska vlada Vebsajt braniewo pl Mapa Branevo u Vikishovishi 1945 roku u hodi Drugoyi svitovoyi vijni okupovane radyanskimi vijskami Pislya vijni peredane Polshi za rishennyam Potsdamskoyi konferenciyi polonizovane shlyahom deportaciyi nimeckogo naselennya Odniyeyu z najstarishih vulic mista ye Gdanska U misti roztashovani chislenni pam yatki gotichna Bazilika svyatoyi Katerini Aleksandrijskoyi 1346 bashta yepiskopskogo zamku XIII st yezuyitska kolegiya 1566 tosho GalereyaPolska pravoslavna cerkva Pravoslav ya v Polshi Greko katolicka cerkva v PolshiNazvaBra unsberg nim Braunsberg lat Brunsberga oficijna nazva do 1945 roku Zgidno z povidomlennyam nimeckogo geografa Joganna Fridriha Goldbeka 1748 1812 pohodit vid imeni moravskogo elmyuckogo yepiskopa 1205 1281 sho suprovodzhuvav bogemskogo korolya Ottokara II v 1254 i 1267 rokah u hrestovomu pohodi Tevtonskogo ordenu proti prussiv Bruno vidomij yak zasnovnik sela v Bogemiyi nimecka nazva yakogo tak samo Braunsberg Za inshoyu gipotezoyu nazva pohodit vid slova Brusebergue Prusskij tabir Vid nimeckoyi nazvi mista pohodila stara polska nazva Bru nsberg pol Brunsberg abo Bru nsberk pol Brunsberk Bra nevo pol Braniewo nova polska nazva pislya 1945 roku IstoriyaVcilila bashta Braunsberzkogo zamku Zasnovano blizko 1240 roku mozhlivo na misci prusskogo gorodisha Murovanij Braunsberzkij zamok pobudovano pislya 1273 roku Rozibrano jogo v rokah 1873 1874 a takozh 1928 1930 V comu chasi buv ce vazhlivij torgovelnij oseredok Branevo vzhe vid XV stolittya bulo chlenom Ganzi a takozh odnim iz morskih portiv Varmiyi 1565 roku varmijskij yepiskop Stanislav Gozij vidkriv Braunsberzku yezuyitsku kolegiyu vazhlivij oseredok Kontreformaciyi u Shidnij Yevropi U comu chasi Branevo stalo vazhlivim oseredkom shkilnictva i kulturi U 1589 zasnovano privatnij drukarskij fligel Bagatorazovo azh do 1738 r meshkanci mista zmagalisya shob vidkriti universitet odnak ce ne vdalosya Spadkoyemcem tradiciyi bulo Liceum Hosianum Vid XV st v Branevi rozvivalosya takozh zolotarstvo Do najkrashih majstriv varmijskogo baroko nalezhali rizbyar Yan Frej ta hudozhnik Yan Losso Pid chas shvedskih voyen bagatorazovo misto nisheno i grabovano z koshtovnostej tomu vono pidupalo V 1772 roci Branevo vibrano stoliceyu povitu v provinciyi Shidna Prussiya i sadiboyu garnizonu Do kincya XVIII st znahodivsya tam torgovelnij port 26 lyutogo 1807 roku u hodi prussko francuzkoyi vijni misto zahopila francuzka armiya Napoleona V 1852 roci same v Branevi vidkrito pershu zaliznichnu liniyu na vidrizku Branevo Kvidzin 1854 r pobudovano takozh sinagogu yaka isnuvala do 1938 roku V 1887 r postala Rilnicha Shkola persha v Shidnij Prussiyi 1945 roku misto znisheno i splyundrovano Radyanskoyu armiyeyu v hodi Shidno Prusskoyi operaciyi Pislya vijni ne vidbudovano vzhe starogo mista V rokah 1975 1999 misto bulo sadiboyu uryadu gmini v pivnichno shidnij chastini elblonzkogo voyevodstva vid 1999 nalezhit do Varminsko Mazurskogo voyevodstva yak zemskij povit Administrativna istoriya 1818 1945 administrativnij centr Braunsberzkogo povitu Shidna Prussiya z 1946 administrativnij centr Branevskogo povitu Polsha NaselennyaDo 1945 roku osnovnim naselennyam mista buli nimci katoliki istorichno Braunsberg i okolici zalishilisya ostrovom katolicizmu v mori prusskogo protestantizmu V misti isnuvala neznachna yudejska gromada Pislya Drugoyi Svitovoyi vijni bilshist nimciv ta yudeyiv pokinuli Braunsberg viyihavshi do Nimechchini yihni oseli zaselili polyaki pereselenci ta ukrayinci zignani z polskim uryadom z batkivskih zemel Holmshini ta Pidlyashshya Rik Osobi Primitki 1782 0 4 370 621 dvir bez urahuvannya garnizonu j civilnoyi prislugi 1831 0 7 144 1858 9 066 z nih 6 601 katolikiv 2 344 lyuterani 105 yudeyiv i 16 menoniti 1875 10 796 1880 11 542 1890 10 351 z nih 7 559 katolikiv 3 181 lyuteranin i 104 yudeyiv 1900 12 497 z urahuvannyam garnizonu 3 j grenaderskij bataljon z nih 3 935 lyuteran i 99 yudeyiv 1910 13 601 1925 13 893 z nih 9 587 katolikiv 4 211 lyuteranin 19 inshih hristiyan und 52 yudeyi 1933 15 325 z nih 10 896 katolikiv 4 299 lyuteran i 67 yudeyiv 1939 21 142 z nih 12 435 katolikiv 6 106 lyuteran 21 inshih hristiyan i 10 yudeyiv 2004 18 068 2014 17 281 z nih 8441 cholovikiv 48 8 i 8840 zhinok 51 2 Ukrayinska gromada v Branevo Branevo maye odni z najstarishih storinok pov yazanih z rusinami ukrayincyami v Polshi V tuteshnomu slavnomu kolis Collegium Hosianum pershij yezuyitskij shkoli u Polshi na poch XVII s navchalisya majbutni kiyivski uniatski mitropoliti Rafayil Korsak Mihajlo Rogoza ta Gavriyil Kolenda Bulo she kilka desyatkiv uniatskih yepiskopiv yaki navchalisya tut Collegium Hosianum persha yezuyitska shkola u Polshi u yakij navchalisya majbutni uniatski yepiskopi Foto 2018 r U Branevo na viyizdi do Fromborka rozmishuyetsya takozh najbilshij v regioni cvintar radyanskih soldat yaki zaginuli v boyah 1945 r z nimcyami Tut pohovano azh 31331 osib Specialne obstezhennya pokazalo o tut pohovano bagato soldat ukrayinciv U 1947 r na tereni Branevskogo povitu bulo viseleno bilya 1750 ukrayinskih rodin z 6600 osobami Yak svidchat spogadi Andriya Orehovskogo z Lelkova v Branevskij v yaznici UB utrimuvalo ukrayinciv yakih pidozryuvali u zv yazkah z pidpillyam V kinci 1980 h rr pochalosya vidrodzhennya ukrayinskogo duhovnogo zhittya Spochatku ukrayinski svyasheniki sprobuvali domovitisya z katolickim duhovenstvom pro dozvil vidpravlyati sluzhbu v odnomu z kosteliv Braneva Takoyi zgodi ne bulo V toj zhe chas ukrayinci probuvali zvesti svij hram Navit rozglyadalosya pitannya adaptaciyi na potrebi cerkvi kaplici sv Roha na komunalnomu cvintari na vul Olshtinskij Koli ukrayinska gromada urochisto vidznachala 1000 littya hreshennya Rusi bulo otrimano zgodu na provedennya shidnoyi evharistiyi u kosteli svyatogo Hresta v Branevo Abat monastirya ordenu redemptoristiv z rozuminnyam pidijshov do nashogo prohannya i dav zgodu na ce bogosluzhinnya V molitvi vzyalo uchast bilya 500 osib sho vkazuvalo na pilnu potrebu stvorennya parafiyi Taka mozhlivist z yavilasya v 1990 r koli greko katolikam bulo peredano kostel sv Trijci po vul Kostyushki 1 yakij do cogo vikonuvav rol miscya vidspivuvannya pokijnih Peredacha cogo kostelu vidbulasya za rishuchoyi postavi Varminskogo yepiskopa Edmunda Pisha a takozh starannya otcya Yuliana Gbura 15 lyutogo 1992 r vidbulasya urochista sluzhba sho ignoguruvala utvorennya greko katolickoyi parafiyi sv Trijci v Branevi Pershim proboshem stav o Yulian Gbur navchavsya v seminariyi otciv verbistiv u Penenzhni V lipni 1994 r parafiyu prijnyav otec Artur Maslej todi yak v 2002 r suchasnij svyashenik o Petro Gudko Poryad z cim funkciyi probosha zamishuvali o Darij Vovk o Bogdan Panchak Uchast v liturgiyah brali takozh o Kshishtof Blazhevskij z blizkogo Pecisheva Peciszewa visvyachenij yepiskopom Martinyakom v Branevi o Bogdan Pushkar z Myunhena o Mihajlo Bundz zi SShA otec mitrat Andrij Soroka o Yan Galushka ta o Ivan Lajkosh Veliku rol v stabilizaciyi diyalnosti parafiyi vidigrali Sestri Vasiliyanki yaki dopomagali svyashenikam Greko katolickij hram sv Trijci gotichnij kostel 15 st Foto 2018 r U 1997 r v hrami bulo vstanovleno ikonostas a v 2002 r tabernakulyum Sama parafiya narahovuye 70 rodin Pri okaziyi bilshih svyat zbirayetsya do 200 lyudej Sluzhbi vidpravlyayutsya ukrayinskoyu movoyu Virni berut uchast v usih vazhlivih podiyah pov yazanih z ukrayinskoyu istoriyeyu V cerkvi zgaduyutsya richnici Visli Golodomoru ukrayinskoyi nezalezhnosti Shevchenkivski dni richnici narodzhennya Andriya Sheptickogo Vidpravlyayutsya sluzhbi za ukrayinski zhertvi rosijskoyi agresiyi Za poserednictva cerkvi provodyatsya rizni suspilni akciyi informacijni navchalni protestni sho formuyut nacionalnu svidomist tuteshnih ukrayinciv Zokrema vlashtovuyutsya viyizdi v rodinni miscya deportovanih Svyasheniki parafiyi pracyuyut v serednih shkolah 6 3 ta gimnaziyi 1 v Branevi Tut voni provodyat uroki religiyi dlya ukrayinskih ditej greko katolikiv U sklad parafiyi vhodyat misto ta gmina i Branevo za vinyatkom Pencishevo Zalizna Gora Krasnolipe i Kshevno ta misto ta gimna Frombork 23 veresnya 2017 r ukrayinci greko katoliki parafiyi sv Trijci v Branevo svyatkuvali yuvilej 25 richchya svoyeyi parafiyi V mistechku diye takozh pravoslavna Spaska parafiya Adzhe do Braneva vivezli takozh 352 pravoslavnih ukrayincya zi stanciyi Holm ta 308 zi stanciyi Bug Vlodavskij Parafiya utvorilasya v 1948 r u zhitlovomu budinku o Mikoli Kostishina pershogo nastoyatelya Piznishe otrimano cvintarnu kaplicyu HIH st yaka sluzhit parafiyalnoyu cerkvoyu i po sogodni 1964 r kaplicya bula vidremontovana V nij rozmisheno ikonostas yakij pohodiv z rozibranoyi garnizonnoyi cerkvi v Lomzhi Bilshist proboshiv ciyeyi parafiyi vprodovzh yiyi isnuvannya buli ukrayincyami Osoblivo cikavim dlya nas ye cvintar roztashovanij bilya pravoslavnoyi cerkvi V 1972 r chastina tuteshnogo protestantskogo cvintarya bula peredana pravoslavnij parafiyi Pohovannya na nomu svidchat sho same tut pochatkovo hovali pravoslavnih ukrayinciv pislya operaciyi Visla Ukrayinskoyu vizitivkoyu Braneva ye takozh festival Ukrayinski barvi prigranichchya yakij prohodit v Branevskomu centri kulturi z 2015 r V ramkah festivalyu vidbuvayutsya koncerti vistavi proyekciya filmiv i vechirka zabava pid ukrayinsko polsku muziku Zahid otrimuye dofinansuvannya z byudzhetu Branevskogo povitu TransportDiv Branevskij avtobus Branevo BramaMista pobratimiZelenogradsk MyunsterGalereyaGerb Braunsberga Braunsberg 1684 Braunsberg 1900 Oboronnij mur Cerkva svyatogo Hresta VokzalDemografiyaDemografichna struktura stanom na 31 bereznya 2011 roku Zagalom Dopracezdatnij vik Pracezdatnij vik Postpracezdatnij vik Choloviki 8681 1789 6209 683 Zhinki 9097 1673 5642 1782 Razom 17778 3462 11851 2465Div takozhBransk Kentshin Operaciya Visla PrimitkiGUS Ludnosc w miejscowosciach statystycznych wedlug ekonomicznych grup wieku Stan w dniu 31 03 2011 r Naselennya statistichnih miscevostej za ekonomichnimi grupami viku Stan na 31 03 2011 Procitovano 12 serpnya 2018 Naselennya plosha ta gustota za danimi Centralnogo statistichnogo ofisu Polshi Powierzchnia i ludnosc w przekroju terytorialnym w 2007 1 Goldbeck Johann Friedrich Volstandige Topographie des Konigreichs Preussen Teil I Topographie von Ost Preussen Marienwerder 1785 S 20 3 sichnya 2015 u Wayback Machine Preuss August Eduard Preussische Landes und Volkskunde Konigsberg 1835 S 467 468 Nr 81 Schlott Adolf Topographisch statistische Uebersicht des Regierungs Bezirks Konigsberg nach amtlichen Quellen Hartung Konigsberg 1861 S 40 Ziffer 21 1 serpnya 2017 u Wayback Machine Rademacher Michael Deutsche Verwaltungsgeschichte Ostpreussen Landkreis Braunsberg 29 zhovtnya 2013 u Wayback Machine 2006 Meyers Grosses Konversations Lexikon 6 Auflagen Band 3 Leipzig und Wien 1905 S 353 5 kvitnya 2017 u Wayback Machine Arhiv originalu za 27 chervnya 2016 Procitovano 24 kvitnya 2017 Parnikoza Ivan Ukrayinska gromada v Branevo Pradidivska slava Ukrayinski pam yatki ukrayinska M Zharkih Procitovano 24 07 2020 Parnikoza Ivan 08 05 19 https expedicia org ukrayinska DU NANC Arhiv originalu za 8 travnya 2019 Procitovano 08 05 19 Zgidno z metodologiyeyu GUS pracezdatnij vik dlya cholovikiv stanovit 18 64 rokiv dlya zhinok 18 59 rokiv GUS Termini yaki vikoristovuyutsya v publichnij statistici Arhiv originalu za 20 veresnya 2018 Procitovano 14 serpnya 2018 DzherelaBrunsberg Brunsberga Brunsberk Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1880 T I S 387 pol S 387 388 Braunsberg Enciklopedicheskij slovar v 86 t 82 t i 4 dop SPb F A Brokgauz I A Efron 1890 1907 ros PosilannyaBrunsberg Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Branevo