Ґо́дфрі Га́рольд Га́рді (Харді) (англ. Godfrey Harold "G. H." Hardy; 7 лютого 1877, село , Велика Британія — 1 грудня 1947, Кембридж, Велика Британія) — англійський математик, відомий своїми досягненнями в теорії чисел і математичному аналізі.
Гарді відомий також за межами власне математики: його есей 1940 року з естетики математики (назву книги можна перекласти й так — Виправдання математика), вважається однією з найкращих спроб проникнення в свідомість математика в роботі, написаних для непрофесіонала, міщанина.
Починаючи з 1914 року, він був наставником індійського математика Срініваси Рамануджана, їхні взаємини стали відзначати. Гарді майже відразу розпізнав надзвичайну математичну обдарованість Рамануджана, хоча той не мав достатньої освіти. Гарді і Рамануджан стали тісно співпрацювати. В інтерв'ю угорський єврейський математик Пал Ердеш запитав Гарді, який його найбільший внесок у математику, Гарді не вагаючись, відповів, що це відкриття світові Рамануджана. Він назвав їхню співпрацю «єдиним романтичним епізодом у моєму житті».
Юність і кар'єра
Гарді народився 7 лютого 1877 року, в Кранлі, графство Суррей, Англія, в родині вчителів. Його батько був скарбником і вчителем образотворчого мистецтва привілейованої приватної школи-інтернату для хлопчиків в Кранлі, його мати була старшою викладачкою в Лінкольнському навчальному коледжі для вчителів. Обоє батьків мали схильність до математики.
Неабиякий математичний хист Гарді був помітним ще в дитинстві. Йому виповнилося всього два роки, а він вже писав числа до мільйонів, а коли його брали до церкви, він розважався тим, що розкладав на множники кількість церковних гімнів.
Після закінчення школи в Кранлі, Гарді був удостоєний стипендії для навчання у [en] і подальших занять математикою. У 1896 році він вступив до Триніті-коледжу Кембриджського університету.
Всього лиш після двох років навчання він був четвертим за результатом Кембриджського екзамену з математики на ступінь бакалавра з відзнакою ([en]). Згодом Гарді прагнув скасувати систему Tripos, бо відчував, що вона стає все більш самоціллю, ніж засобом для досягнення мети. Під час навчання в університеті, Гарді вступив до Кембриджських апостолів, елітного, інтелектуального таємного товариства. Гарді згадував, що найважливіший вплив на нього справило самостійне вивчення Cours d'analyse de l'École Polytechnique французького математика Каміля Жордана, завдяки якому він познайомився з більш строгою математичною традицією в континентальній Європі. У 1900 році він здав другу частину Tripos і був удостоєний стипендії. У 1903 році він отримав ступінь магістра мистецтв (гуманітарних наук) (M.A. — [en]), який був найвищим академічним ступенем в англійських університетах того часу. З 1906 р. він обіймав посаду лектора, на якій викладання займало шість годин на тиждень і залишило йому час на дослідження. У 1908 опублікував підручник "Курс чистої математики". У 1919 році він залишив Кембридж, щоб зайняти посаду Севільєн професор геометрії ([en]) в Оксфорді. Він повернувся в Кембридж у 1931 році, де був на посаді Садлеріен професор чистої математики ([en]) до 1942 року.
Індійський Клерк (The Indian Clerk) — роман американського письменника Девіда Лівітта, виданий 2007 р., написаний на основі життя Гарді в Кембриджі, в тому числі про його відкриття світові Срініваса Рамануджана і їхні відносини.
Робота
Гарді приписують реформування британської математики — впровадження в ній строгості, яка раніше була характерна для французької, швейцарської та німецької математики. Британські математики дотримувалися в основному традицій прикладної математики, зачаровані репутацією Ісаака Ньютона. Гарді більше подобався метод cours d'analyse, який був домінуючим у Франції, і він наполегливо просував свою концепцію чистої математики, зокрема на противагу гідродинаміці, яка була важливою частиною кембріджської математики.
З 1911 року він співпрацював з Джоном Літлвудом в розлогій роботі з математичного аналізу і (аналітичної теорії чисел). Це призвело до кількісного прогресу у доведенні Проблема Уоринга і розробки кругового методу Гарді-Літтлвуда, який використовувався в цьому доведенні і знайшов інші застосування. В теорії простих чисел вони отримали результати та деякі помітні умовні результати. Це було одним з основних факторів у розвитку теорії чисел як системи гіпотез (математичних припущень); прикладами є перша і друга гіпотези Гарді-Літтлвуда. Співпраця Гарді і Літтлвуда є однією з найуспішніших і найзнаменитіших прикладів співпраці в історії математики. У 1947 році в лекції данський математик Гаральд Бор афористично відгукнувся про колег: «Сьогодні є тільки три дійсно великих англійських математики: Гарді, Літлвуд і Гарді-Літлвуд.»
Гарді також відомий розробкою закону Гарді—Вайнберга, основного принципу популяційної генетики, незалежно від німецького лікаря Вільгельма Вайнберга у 1908 році. Гарді грав в крикет з генетиком Реджинальдом Паннетом, який познайомив його з проблемами генетики, і Гарді таким чином мимовільно став одним із засновників прикладної математики.
Збірки праць Гарольда Гарді були опубліковані в семи томах видавництвом Оксфордського університету.
Чиста математика
Гарді волів, щоб його робота розглядалась як чиста математика, можливо через його відразу до війни і застосування прикладної математики у військових цілях. Він зробив кілька заяв, схожих на цю зі своєї Апології математика:
Я ніколи не робив нічого 'корисного'. Жодне моє відкриття не спричинило чи могло б спричинити, прямо чи опосередковано, доброго чи поганого, найменшої зміни в благоустрої світу.[1] [ 8 лютого 2021 у Wayback Machine.]Оригінальний текст (англ.)I have never done anything 'useful'. No discovery of mine has made, or is likely to make, directly or indirectly, for good or ill, the least difference to the amenity of the world.
Тим не менш, крім розробки закону Гарді—Вайнберга в генетиці популяцій, його знаменита робота зі своїм колегою Рамануджаном по розбиттю натуральних чисел на суми натуральних чисел, відома як асимптотична формула Гарді—Рамануджана, знайшла широке застосування у фізиці для знаходження квантових функцій розподілу атомних ядер (вперше використана Нільсом Бором) і для отримання термодинамічних функцій невзаємодіючих систем Бозе—Ейнштейна. Хоча Гарді хотів, щоб його математика були «чистою» і не мала жодного прикладного використання, велика частина його робіт знайшла застосування в інших галузях науки.
Крім того, Гарді зумисно вказав у своїй Апології, що математики зазвичай не «хизуються марністю своєї роботи», а радше — тому що наука може бути використана як в злих, так і добрих цілях — «математики можуть бути виправдані втішанням, що є одна наука принаймні, і це їх власна, чия віддаленість від звичайної людської діяльності буде утримувати її шляхетною і чистою». Гарді також вважав «оманою» переконання, що різниця між чистою та прикладною математикою якось пов'язана з їх корисністю. Гарді вважав «чистими» різновиди математики, які не залежать від фізичного світу, але також зараховував деяких «прикладних» математиків, таких як фізики Максвелл і Ейнштейн, до «справжніх» математиків, чиї роботи «мають постійне естетичне значення» і «вічні, тому що найкращі з них можуть, як найкраща література, продовжувати викликати інтенсивне емоційне задоволення у тисяч людей тисячі років». Хоча він визнавав, що те, що він назвав «справжньою» математикою може коли-небудь виявитися корисним, він стверджував, що в той час, в який була написана Апологія, тільки «нудні і елементарні частини» чистої чи прикладної математики могли «працювати на благо або зло».
Світогляд і особистості
Соціально Гарді був пов'язаний з групою Блумзбері та Кембриджськими апостолами; Джордж Мур, Бертран Расселл і Джон Кейнс були його друзями. Він був пристрасним шанувальником крикету і подружився з молодим , таким же шанувальником.
Він час від часу поринав у політику, майже був активістом. Він брав участь в Союзі демократичного контролю під час Першої світової війни і Союзі за інтелектуальну свободу в кінці 1930-х років.
Гарді був атеїстом. Крім близьких друзів, у нього було платонічні відносини з кількома молодими людьми, які поділяли його почуття. Він все життя був холостяком, і в останні роки життя про нього дбала його сестра.
Гарді був дуже сором'язливим в дитинстві і був соціально важким, холодним і ексцентричним протягом всього життя. Під час навчання в школі він був найкращим у своєму класі з більшості предметів, і виграв багато призів і нагород, але ненавидів отримувати їх перед усією школою. Йому було незручно знайомитися з новими людьми, він не міг дивитися на своє відображення в дзеркалі. Він казав, що під час перебування в готелі, закриватиме всі дзеркала рушниками.
Афоризми Гарді
- Жоден математик ніколи не повинен дозволяти собі забувати, що математика більше, ніж будь-яке інше мистецтво чи наука, є грою молодої людини. (Апологія математика).
No mathematician should ever allow himself to forget that mathematics, more than any other art or science, is a young man's game.
- Ніколи не варто часу розумної людини висловлювати думку більшості. За визначенням, є достатньо інших, щоб робити це.
It is never worth a first class man's time to express a majority opinion. By definition, there are plenty of others to do that.
- Математик, як художник або поет, творець взірців / візерунків. Якщо його взірці є довгочасніші, ніж їхні, це тому, що вони зроблені з ідей.
A mathematician, like a painter or a poet, is a maker of patterns. If his patterns are more permanent than theirs, it is because they are made with ideas.
- Жодна річ, яку я коли-небудь робив, не має найменшого практичного застосування.
Nothing I have ever done is of the slightest practical use.
- Гарді одного разу сказав Бертрану Расселлу: «Якби я міг довести за допомогою логіки, що ви помрете через п'ять хвилин, мені було б шкода, що ви збираєтеся померти, але моє горе було б дуже пом'якшене задоволенням від доведення». Рассел від усього серця погодився з Гарді про принади доведень, як він сам коментує у своїй Автобіографії.
Hardy once told Bertrand Russell «If I could prove by logic that you would die in five minutes, I should be sorry you were going to die, but my sorrow would be very much mitigated by pleasure in the proof». Russell agreed with Hardy wholeheartedly about the delights of proofs, as he himself comments in his Autobiography.
Див. також
Примітки
- Bell A. Godfrey Harold Hardy — Encyclopædia Britannica, Inc., 1768.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Архів історії математики Мактьютор — 1994.
- Харди Годфри Харолд // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохоров — 3-е изд. — Москва: Советская энциклопедия, 1978. — Т. 28 : Франкфурт—Чага. — С. 198.
- http://trinitycollegechapel.com/about/memorials/brasses/hardy/
- Математичний генеалогічний проєкт — 1997.
- https://mathshistory.st-andrews.ac.uk/Biographies/Edmonds/
- https://newn.cam.ac.uk/about/history/biographies/
- https://www.antho.net/library/yacobson/2school/victor-levin-anatoly-levin-interview.html
- GRO (General Register Office — Генеральна реєстраційна служба) Register of Births: MAR 1877 2a 147 Hambledon — Godfrey Harold Hardy
- GRO Register of Deaths: DEC 1947 4a 204 Cambridge — Godfrey H. Hardy, aged 70
- Джон Дж. О'Коннор та Едмунд Ф. Робертсон. Ґодфрі Гарольд Гарді в архіві MacTutor (англ.)
- Ґодфрі Гарольд Гарді(англ.) в проєкті «Математична генеалогія».
- THE MAN WHO KNEW INFINITY: A Life of the Genius Ramanujan [ 5 грудня 2017 у Wayback Machine.]. Процитовано 20 січня 2013.
- 20TH CENTURY MATHEMATICS – HARDY AND RAMANUJAN. Архів оригіналу за 24 серпня 2013. Процитовано 20 січня 2013.
- Freudenberger, Nell (16 вересня 2007). . The New York Times. Архів оригіналу за 2 лютого 2021. Процитовано 20 січня 2013.
- Robert Kanigel, The Man Who Knew Infinity, p. 116, Charles Scribner's Sons, New York, 1991. .
- Venn, J.; Venn, J. A., eds. (1922—1958). « G. H. Hardy» [ 30 березня 2012 у Wayback Machine.]. Alumni Cantabrigienses (Кембриджські випускники) (10 vols) (online ed.). Cambridge University Press.
- Bohr, Harald (1952). Looking Backward. Collected Mathematical Works. Т. 1. Copenhagen: Dansk Matematisk Forening. xiii—xxxiv. OCLC 3172542.
- C. P. Snow, Foreword, in: G. H. Hardy, A Mathematician's Apology, Cambridge University Press, 1967, pp 26–27.
- C. P. Snow, Foreword, in: G. H. Hardy, A Mathematician's Apology, Cambridge University Press, 1967.
![]() | Це незавершена стаття про математика. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Gardi Go dfri Ga rold Ga rdi Hardi angl Godfrey Harold G H Hardy 7 lyutogo 1877 selo Velika Britaniya 1 grudnya 1947 Kembridzh Velika Britaniya anglijskij matematik vidomij svoyimi dosyagnennyami v teoriyi chisel i matematichnomu analizi Godfri Garold Gardiangl Godfrey Harold HardyNarodivsya 7 lyutogo 1877 1877 02 07 1 2 Velika BritaniyaPomer 1 grudnya 1947 1947 12 01 1 4 70 rokiv Kembridzh Velika BritaniyaPohovannya d 5 Krayina Velika BritaniyaNacionalnist Velika BritaniyaDiyalnist matematik naukovo pedagogichnij pracivnik vikladach universitetuAlma mater Kembridzhskij universitetGaluz matematikaZaklad Kembridzhskij universitet 3 Universitet Oksforda 3 Kembridzhskij universitetNaukovij stupin doktorskij stupinVchiteli Edmund VittekerVidomi uchni Srinivasa RamanudzhanAspiranti doktoranti Meri Kartrajt 6 Srinivasa Ramanudzhan 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 6 d 7 8 d 9 Chlenstvo Londonske korolivske tovaristvo Leopoldina Shvedska korolivska akademiya nauk Francuzka akademiya nauk Amerikanska akademiya mistectv i nauk d Prusska akademiya nauk Nacionalna akademiya nauk SShA Akademiya nauk SRSRVidomij zavdyaki Zakon Gardi Vajnberga asimptotichna formula Gardi RamanudzhanaNagorodi chlen Londonskogo korolivskogo tovaristva 1910 Korolivska medal 1920 medal de Morgana 1929 Gibbsivska lekciya 1928 d 1932 Medal Silvestra 1940 d 1901 Vislovlyuvannya u Vikicitatah Godfri Garold Gardi u Vikishovishi Gardi vidomij takozh za mezhami vlasne matematiki jogo esej 1940 roku z estetiki matematiki nazvu knigi mozhna pereklasti j tak Vipravdannya matematika vvazhayetsya odniyeyu z najkrashih sprob proniknennya v svidomist matematika v roboti napisanih dlya neprofesionala mishanina Pochinayuchi z 1914 roku vin buv nastavnikom indijskogo matematika Srinivasi Ramanudzhana yihni vzayemini stali vidznachati Gardi majzhe vidrazu rozpiznav nadzvichajnu matematichnu obdarovanist Ramanudzhana hocha toj ne mav dostatnoyi osviti Gardi i Ramanudzhan stali tisno spivpracyuvati V interv yu ugorskij yevrejskij matematik Pal Erdesh zapitav Gardi yakij jogo najbilshij vnesok u matematiku Gardi ne vagayuchis vidpoviv sho ce vidkrittya svitovi Ramanudzhana Vin nazvav yihnyu spivpracyu yedinim romantichnim epizodom u moyemu zhitti Yunist i kar yeraGardi narodivsya 7 lyutogo 1877 roku v Kranli grafstvo Surrej Angliya v rodini vchiteliv Jogo batko buv skarbnikom i vchitelem obrazotvorchogo mistectva privilejovanoyi privatnoyi shkoli internatu dlya hlopchikiv v Kranli jogo mati bula starshoyu vikladachkoyu v Linkolnskomu navchalnomu koledzhi dlya vchiteliv Oboye batkiv mali shilnist do matematiki Neabiyakij matematichnij hist Gardi buv pomitnim she v ditinstvi Jomu vipovnilosya vsogo dva roki a vin vzhe pisav chisla do miljoniv a koli jogo brali do cerkvi vin rozvazhavsya tim sho rozkladav na mnozhniki kilkist cerkovnih gimniv Pislya zakinchennya shkoli v Kranli Gardi buv udostoyenij stipendiyi dlya navchannya u en i podalshih zanyat matematikoyu U 1896 roci vin vstupiv do Triniti koledzhu Kembridzhskogo universitetu Vsogo lish pislya dvoh rokiv navchannya vin buv chetvertim za rezultatom Kembridzhskogo ekzamenu z matematiki na stupin bakalavra z vidznakoyu en Zgodom Gardi pragnuv skasuvati sistemu Tripos bo vidchuvav sho vona staye vse bilsh samocillyu nizh zasobom dlya dosyagnennya meti Pid chas navchannya v universiteti Gardi vstupiv do Kembridzhskih apostoliv elitnogo intelektualnogo tayemnogo tovaristva Gardi zgaduvav sho najvazhlivishij vpliv na nogo spravilo samostijne vivchennya Cours d analyse de l Ecole Polytechnique francuzkogo matematika Kamilya Zhordana zavdyaki yakomu vin poznajomivsya z bilsh strogoyu matematichnoyu tradiciyeyu v kontinentalnij Yevropi U 1900 roci vin zdav drugu chastinu Tripos i buv udostoyenij stipendiyi U 1903 roci vin otrimav stupin magistra mistectv gumanitarnih nauk M A en yakij buv najvishim akademichnim stupenem v anglijskih universitetah togo chasu Z 1906 r vin obijmav posadu lektora na yakij vikladannya zajmalo shist godin na tizhden i zalishilo jomu chas na doslidzhennya U 1908 opublikuvav pidruchnik Kurs chistoyi matematiki U 1919 roci vin zalishiv Kembridzh shob zajnyati posadu Sevilyen profesor geometriyi en v Oksfordi Vin povernuvsya v Kembridzh u 1931 roci de buv na posadi Sadlerien profesor chistoyi matematiki en do 1942 roku Indijskij Klerk The Indian Clerk roman amerikanskogo pismennika Devida Livitta vidanij 2007 r napisanij na osnovi zhittya Gardi v Kembridzhi v tomu chisli pro jogo vidkrittya svitovi Srinivasa Ramanudzhana i yihni vidnosini Robota Gardi pripisuyut reformuvannya britanskoyi matematiki vprovadzhennya v nij strogosti yaka ranishe bula harakterna dlya francuzkoyi shvejcarskoyi ta nimeckoyi matematiki Britanski matematiki dotrimuvalisya v osnovnomu tradicij prikladnoyi matematiki zacharovani reputaciyeyu Isaaka Nyutona Gardi bilshe podobavsya metod cours d analyse yakij buv dominuyuchim u Franciyi i vin napoleglivo prosuvav svoyu koncepciyu chistoyi matematiki zokrema na protivagu gidrodinamici yaka bula vazhlivoyu chastinoyu kembridzhskoyi matematiki Z 1911 roku vin spivpracyuvav z Dzhonom Litlvudom v rozlogij roboti z matematichnogo analizu i analitichnoyi teoriyi chisel Ce prizvelo do kilkisnogo progresu u dovedenni Problema Uoringa i rozrobki krugovogo metodu Gardi Littlvuda yakij vikoristovuvavsya v comu dovedenni i znajshov inshi zastosuvannya V teoriyi prostih chisel voni otrimali rezultati ta deyaki pomitni umovni rezultati Ce bulo odnim z osnovnih faktoriv u rozvitku teoriyi chisel yak sistemi gipotez matematichnih pripushen prikladami ye persha i druga gipotezi Gardi Littlvuda Spivpracya Gardi i Littlvuda ye odniyeyu z najuspishnishih i najznamenitishih prikladiv spivpraci v istoriyi matematiki U 1947 roci v lekciyi danskij matematik Garald Bor aforistichno vidguknuvsya pro koleg Sogodni ye tilki tri dijsno velikih anglijskih matematiki Gardi Litlvud i Gardi Litlvud xxvii Gardi takozh vidomij rozrobkoyu zakonu Gardi Vajnberga osnovnogo principu populyacijnoyi genetiki nezalezhno vid nimeckogo likarya Vilgelma Vajnberga u 1908 roci Gardi grav v kriket z genetikom Redzhinaldom Pannetom yakij poznajomiv jogo z problemami genetiki i Gardi takim chinom mimovilno stav odnim iz zasnovnikiv prikladnoyi matematiki Zbirki prac Garolda Gardi buli opublikovani v semi tomah vidavnictvom Oksfordskogo universitetu Chista matematika Gardi voliv shob jogo robota rozglyadalas yak chista matematika mozhlivo cherez jogo vidrazu do vijni i zastosuvannya prikladnoyi matematiki u vijskovih cilyah Vin zrobiv kilka zayav shozhih na cyu zi svoyeyi Apologiyi matematika Ya nikoli ne robiv nichogo korisnogo Zhodne moye vidkrittya ne sprichinilo chi moglo b sprichiniti pryamo chi oposeredkovano dobrogo chi poganogo najmenshoyi zmini v blagoustroyi svitu 1 8 lyutogo 2021 u Wayback Machine Originalnij tekst angl I have never done anything useful No discovery of mine has made or is likely to make directly or indirectly for good or ill the least difference to the amenity of the world Tim ne mensh krim rozrobki zakonu Gardi Vajnberga v genetici populyacij jogo znamenita robota zi svoyim kolegoyu Ramanudzhanom po rozbittyu naturalnih chisel na sumi naturalnih chisel vidoma yak asimptotichna formula Gardi Ramanudzhana znajshla shiroke zastosuvannya u fizici dlya znahodzhennya kvantovih funkcij rozpodilu atomnih yader vpershe vikoristana Nilsom Borom i dlya otrimannya termodinamichnih funkcij nevzayemodiyuchih sistem Boze Ejnshtejna Hocha Gardi hotiv shob jogo matematika buli chistoyu i ne mala zhodnogo prikladnogo vikoristannya velika chastina jogo robit znajshla zastosuvannya v inshih galuzyah nauki Krim togo Gardi zumisno vkazav u svoyij Apologiyi sho matematiki zazvichaj ne hizuyutsya marnistyu svoyeyi roboti a radshe tomu sho nauka mozhe buti vikoristana yak v zlih tak i dobrih cilyah matematiki mozhut buti vipravdani vtishannyam sho ye odna nauka prinajmni i ce yih vlasna chiya viddalenist vid zvichajnoyi lyudskoyi diyalnosti bude utrimuvati yiyi shlyahetnoyu i chistoyu Gardi takozh vvazhav omanoyu perekonannya sho riznicya mizh chistoyu ta prikladnoyu matematikoyu yakos pov yazana z yih korisnistyu Gardi vvazhav chistimi riznovidi matematiki yaki ne zalezhat vid fizichnogo svitu ale takozh zarahovuvav deyakih prikladnih matematikiv takih yak fiziki Maksvell i Ejnshtejn do spravzhnih matematikiv chiyi roboti mayut postijne estetichne znachennya i vichni tomu sho najkrashi z nih mozhut yak najkrasha literatura prodovzhuvati viklikati intensivne emocijne zadovolennya u tisyach lyudej tisyachi rokiv Hocha vin viznavav sho te sho vin nazvav spravzhnoyu matematikoyu mozhe koli nebud viyavitisya korisnim vin stverdzhuvav sho v toj chas v yakij bula napisana Apologiya tilki nudni i elementarni chastini chistoyi chi prikladnoyi matematiki mogli pracyuvati na blago abo zlo Svitoglyad i osobistosti Socialno Gardi buv pov yazanij z grupoyu Blumzberi ta Kembridzhskimi apostolami Dzhordzh Mur Bertran Rassell i Dzhon Kejns buli jogo druzyami Vin buv pristrasnim shanuvalnikom kriketu i podruzhivsya z molodim takim zhe shanuvalnikom Vin chas vid chasu porinav u politiku majzhe buv aktivistom Vin brav uchast v Soyuzi demokratichnogo kontrolyu pid chas Pershoyi svitovoyi vijni i Soyuzi za intelektualnu svobodu v kinci 1930 h rokiv Gardi buv ateyistom Krim blizkih druziv u nogo bulo platonichni vidnosini z kilkoma molodimi lyudmi yaki podilyali jogo pochuttya Vin vse zhittya buv holostyakom i v ostanni roki zhittya pro nogo dbala jogo sestra Gardi buv duzhe sorom yazlivim v ditinstvi i buv socialno vazhkim holodnim i ekscentrichnim protyagom vsogo zhittya Pid chas navchannya v shkoli vin buv najkrashim u svoyemu klasi z bilshosti predmetiv i vigrav bagato priziv i nagorod ale nenavidiv otrimuvati yih pered usiyeyu shkoloyu Jomu bulo nezruchno znajomitisya z novimi lyudmi vin ne mig divitisya na svoye vidobrazhennya v dzerkali Vin kazav sho pid chas perebuvannya v goteli zakrivatime vsi dzerkala rushnikami Aforizmi GardiZhoden matematik nikoli ne povinen dozvolyati sobi zabuvati sho matematika bilshe nizh bud yake inshe mistectvo chi nauka ye groyu molodoyi lyudini Apologiya matematika No mathematician should ever allow himself to forget that mathematics more than any other art or science is a young man s game Nikoli ne varto chasu rozumnoyi lyudini vislovlyuvati dumku bilshosti Za viznachennyam ye dostatno inshih shob robiti ce It is never worth a first class man s time to express a majority opinion By definition there are plenty of others to do that Matematik yak hudozhnik abo poet tvorec vzirciv vizerunkiv Yaksho jogo vzirci ye dovgochasnishi nizh yihni ce tomu sho voni zrobleni z idej A mathematician like a painter or a poet is a maker of patterns If his patterns are more permanent than theirs it is because they are made with ideas Zhodna rich yaku ya koli nebud robiv ne maye najmenshogo praktichnogo zastosuvannya Nothing I have ever done is of the slightest practical use Gardi odnogo razu skazav Bertranu Rassellu Yakbi ya mig dovesti za dopomogoyu logiki sho vi pomrete cherez p yat hvilin meni bulo b shkoda sho vi zbirayetesya pomerti ale moye gore bulo b duzhe pom yakshene zadovolennyam vid dovedennya Rassel vid usogo sercya pogodivsya z Gardi pro prinadi doveden yak vin sam komentuye u svoyij Avtobiografiyi Hardy once told Bertrand Russell If I could prove by logic that you would die in five minutes I should be sorry you were going to die but my sorrow would be very much mitigated by pleasure in the proof Russell agreed with Hardy wholeheartedly about the delights of proofs as he himself comments in his Autobiography Div takozhZakon Gardi VajnbergaPrimitkiBell A Godfrey Harold Hardy Encyclopaedia Britannica Inc 1768 d Track Q455d Track Q2846567d Track Q2743906 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Arhiv istoriyi matematiki Maktyutor 1994 d Track Q547473 Hardi Godfri Harold Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t pod red A M Prohorov 3 e izd Moskva Sovetskaya enciklopediya 1978 T 28 Frankfurt Chaga S 198 d Track Q649d Track Q17378135 http trinitycollegechapel com about memorials brasses hardy Matematichnij genealogichnij proyekt 1997 d Track Q829984 https mathshistory st andrews ac uk Biographies Edmonds https newn cam ac uk about history biographies https www antho net library yacobson 2school victor levin anatoly levin interview html GRO General Register Office Generalna reyestracijna sluzhba Register of Births MAR 1877 2a 147 Hambledon Godfrey Harold Hardy GRO Register of Deaths DEC 1947 4a 204 Cambridge Godfrey H Hardy aged 70 Dzhon Dzh O Konnor ta Edmund F Robertson Godfri Garold Gardi v arhivi MacTutor angl Godfri Garold Gardi angl v proyekti Matematichna genealogiya THE MAN WHO KNEW INFINITY A Life of the Genius Ramanujan 5 grudnya 2017 u Wayback Machine Procitovano 20 sichnya 2013 20TH CENTURY MATHEMATICS HARDY AND RAMANUJAN Arhiv originalu za 24 serpnya 2013 Procitovano 20 sichnya 2013 Freudenberger Nell 16 veresnya 2007 The New York Times Arhiv originalu za 2 lyutogo 2021 Procitovano 20 sichnya 2013 Robert Kanigel The Man Who Knew Infinity p 116 Charles Scribner s Sons New York 1991 ISBN 0 684 19259 4 Venn J Venn J A eds 1922 1958 G H Hardy 30 bereznya 2012 u Wayback Machine Alumni Cantabrigienses Kembridzhski vipuskniki 10 vols online ed Cambridge University Press Bohr Harald 1952 Looking Backward Collected Mathematical Works T 1 Copenhagen Dansk Matematisk Forening xiii xxxiv OCLC 3172542 C P Snow Foreword in G H Hardy A Mathematician s Apology Cambridge University Press 1967 pp 26 27 C P Snow Foreword in G H Hardy A Mathematician s Apology Cambridge University Press 1967 Ce nezavershena stattya pro matematika Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi