Доменіко Ґаетано Марія Доніцетті (італ. Domenico Gaetano Maria Donizetti; 29 листопада 1797, — 8 квітня 1848) — італійський композитор. Разом з Джоакіно Россіні та Вінченцо Белліні, Доніцетті вважається провідним композитором оперного стилю бельканто в першій половині XIX століття і, ймовірно, вплинув на інших композиторів, таких як Джузеппе Верді.
Гаетано Доніцетті | |
---|---|
італ. Gaetano Donizetti | |
![]() | |
Ім'я при народженні | італ. Domenico Gaetano Maria Donizetti |
Народився | 29 листопада 1797[1][4][…] Бергамо, Ломбардія[5][6][7] |
Помер | 8 квітня 1848[1][2][…] (50 років) Бергамо, Ломбардія, Ломбардо-Венеційське королівство, Австрійська імперія[5][8][7] ·менінгіт |
Поховання | d[9] і d |
Країна | ![]() |
Діяльність | композитор |
Alma mater | d |
Вчителі | d і Станіслао Маттеї |
Відомі учні | d |
Знання мов | італійська[1][10] |
Жанр | опера, Меса і кантата |
Magnum opus | Любовний напій, Лючія ді Ламмермур, Дон Паскуале, d і Марія Стюарт |
Посада | капельмейстер |
Брати, сестри | Джузеппе Доніцетті |
Автограф | ![]() |
Нагороди | |
IMDb | ID 0006044 |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkptTDBkaFpYUmhibTlmUkc5dWFYcGxkSFJwWHlVeU9IQnZjblJ5WVdsMFgySjVYMGRwZFhObGNIQmxYMUpwYkd4dmMya2xNamt1YW5Cbkx6STFNSEI0TFVkaFpYUmhibTlmUkc5dWFYcGxkSFJwWHlVeU9IQnZjblJ5WVdsMFgySjVYMGRwZFhObGNIQmxYMUpwYkd4dmMya2xNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Біографія
Доніцетті народився в Бергамо в Ломбардії. У віці 9 років його взяв до своєї школи Саймон Майр, де він здобув початкову музичну освіту. Майр допоміг Доніцетті поступити до Болонської академії, де у віці 19 років композитор написав свою першу одноактну оперу, комедію «Пігмаліон», яка, однак, ніколи не була виконана за його життя.
У 1822 році, вже будучи автором 9 опер, Доніцетті отримав запрошення на роботу від Доменіко Барбаха, імпресаріо Театру Сан-Карло в Неаполі, де композитор працював до 1844 року. Загалом у Неаполі було представлено 51 оперу Доніцетті, останньою з яких була «Катерина Корнаро». До 1830 року значний успіх переважно лише комічні опери композитора, за винятком поставленої у Римі опери-серіа «Зоріада де Граната». У 1830 році, коли вперше була поставлена «Анна Болейн», Доніцетті здобув міжнародне визнання, і вже надалі не сприймався як автор лише комічних опер. Серед наступних опер, що мали значний успіх — історичні драми «Лючію ді Ламмермур» (на лібрето Сальвадоре Каммарано, поставлена в Неаполі в 1835 році) та «Роберто Деверо» (поставлена в 1837 році), серед комічних — Любовний напій (1832) і Дон Паскуале (1843).
Доніцетті все більше відчував розчарування цензурою в Італії (а особливо в Неаполі). З 1836 року він зацікавився роботою в Парижі, де відчув більшу свободу вибору для сюжетів та кращі фінансові перспективи. З 1838 року він отримав замовлення Паризької опери на два нових твори і з того часу впродовж наступних 10 років брав участь у постановках своїх опер на французькі тексти та наглядав за постановкою своїх італійських творів. Першою французькою оперою композитора стала опера Поліуто, у 1840 року перероблена і представлена під назвою «Мученики».
З 1843 року Доніцетті через важку хворобу припиняє творчу діяльність. На початку 1846 року він потрапив до лікарні для психічних хворих, а в 1847 року друзі перевезли його назад до Бергамо, де він помер у квітні 1848 року в стані психічного розладу через невросифіліс
Творчість
Доніцетті був надзвичайно плідним композитором. Його творча спадщина охоплює близько 75 опер, 16 симфоній, 19 струнних квартетів, 193 пісні, 45 дуетів, 3 ораторії, 28 кантат, інструментальні концерти сонати та інші твори.
Основні опери
- (Una Follia), 1818
- (I piccoli virtuosi ambulanti), 1819
- (Pietro il grande Czar delle Russie о II Falegname di Livonia), 1819
- (L'ajo nell'imbarazzo), 1824
- (Le convenienze ed inconvenienze teatrali), 1827
- «Анна Болейн» (Anna Bolena), 1830
- «Любовний напій» (L'elisir d'amore), 1832
- «Лукреція Борджіа» (Lucrezia Borgia), 1833. Лібрето на основі однойменної п'єси Віктора Гюго
- «Марія Стюарт» (Maria Stuarda), 1834. лібрето на основі однойменної п'єси Шиллера
- «Лючія ді Ламмермур» (Lucia di Lammermoor), 1835. Лібрето на основі роману Вальтера Скотта «Ламмемурська наречена». Одна з провідних опер бельканто.
- (Belisario), 1836.
- (Il campanello або Il campanello di notte), 1836
- (Roberto Devereux), 1837. За трагедії «Єлизавета Англійська».
- (Poliuto), 1838. За однойменною трагедією Корнеля
- (Maria de Rudenz), 1838
- (La fille du régiment), 1840
- (Les martyrs), 1840. Початкова назва — «Полієвкт», 1840
- «Фаворитка» (La favorite), 1840. За більш ранньою власною оперою «L'ange de Nisida».
- (Maria Padilla), 1841. За трагедією
- (Linda di Chamounix), 1842
- «Дон Паскуале» (Don Pasquale) , 1843
- (Maria di Rohan), 1843
- Катерина Корнаро
- (Dom Sébastien), 1843. Лібрето Ежена Скріба по п'єсі П.-А. Фуше
Хорові твори
- Ave Maria
- Grande Offertori
- Il sospiro
- Messa da Requiem
- Messa di Gloria e Credo
- Miserere (Psalm 50)
Твори для оркестру
- Allegro для струнних до мажор
- Larghetto, tema e variazioni мі-бемоль мажор
- Концертна симфонія ре мажор (1817)
- Симфонія ля мажор
- Симфонія ре мажор
- Симфонія ре мажор (1818)
- Симфонія ре мінор
Концерти
- Концертино для кларнета сі-бемоль мажор
- Концертино для англійської валторни соль мажор (1816)
- Концертино до мінор для флейти та камерного оркестру (1819)
- Концертино для флейти з оркестром до мажор
- Концертино для флейти з оркестром ре мажор
- Концертино для гобоя фа мажор
- Концертино для скрипки та віолончелі ре мінор
- Концерт для скрипки та віолончелі ре мінор
- Концерт для 2 кларнетів «Марія Паділья»
Камерні твори
- 17 струнних квартетів
- Andante sostenuto для гобоя та арфи фа мінор
- Вступ для струнних ре мажор
- Larghetto та Allegro для скрипки та арфи соль мінор
- Largo/Moderato для віолончелі та фортепіано соль мінор
- Ноктюрни (4) для духових інструментів та струнних
- Соната для флейти та арфи
- Соната для Флейта і фортепіано до мажор
- Симфонія для духових інструментів соль мінор (1817)
- Квінтет для гітари та струнних № 2 до мажор
- Етюд для кларнета № 1 сі-бемоль мажор
- Тріо для флейти, фагота та фортепіано фа мажор
Для фортепіано
- Adagio ed Allegro соль мажор
- Allegro до мажор
- Allegro фа мінор
- Фуга соль мінор
- Великий вальс ля мажор
- Larghetto ля мінор «Una furtiva lagrima»
- Larghetto до мажор
- Пастораль мі мажор
- Presto фа мінор
- Симфонія ля мажор
- Симфонія № 1 до мажор
- Симфонія № 1 ре мажор
- Симфонія № 2 до мажор
- Симфонія № 2 ре мажор
- Соната до мажор
- Соната фа мажор
- Соната соль мажор
- Варіації мі мажор
- Варіації соль мажор
- Вальс ля мажор
- Вальс до мажор
- Вальс до мажор «Запрошення»
Див. також
- 9912 Доніцетті — астероїд, названий на честь композитора.
Примітки
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Hussey D. Encyclopædia Britannica
- SNAC — 2010.
- база даних Léonore — ministère de la Culture.
- Доницетти Гаэтано // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохоров — 3-е изд. — Москва: Советская энциклопедия, 1969.
- http://www.nytimes.com/2011/09/21/arts/21iht-LOOMIS21.html?pagewanted=all
- Archivio Storico Ricordi — 1808.
- http://encyclopedia2.thefreedictionary.com/Gaetano+Donizetti
- Meloncelli R. Dizionario Biografico degli Italiani — 1992. — Vol. 41.
- CONOR.Sl
- ; Budden, Julian. Donizetti, Gaetano. Grove Music Online. Oxford University Press. Процитовано 9 January 2017.
- Allitt, 1991, с. 9.
- Osborne, 1994
- Weinstock, 1963, с. 13.
- Black, 1982
- Black, 1982, с. 52.
- Ashbrook та Hibberd, 2001, с. 225.
- Peschel та Peschel, 1992.
- опера семісеріа
- Lutz D. Schmadel. Dictionary of Minor Planet Names. — 5-th Edition. — Berlin, Heidelberg : Springer-Verlag, 2003. — 992 (XVI) с. — .
Джерела та література
- Доніцетті [ 24 листопада 2016 у Wayback Machine.] / УРЕ
- «Лючія ді Ламмермур» Г. Доніцетті i вокальна реформа 30-40-х років століття / О. Г. Стахевич // Культура України. Вип. 5., 1999. — С. 63—70.
- Гаэтано Доницетти / Д. Донати-Петтени; пер. с итал. — Л.: Музыка, 1980. — 192 с. (рос.)
- Гаэтано Доницетти: биография / А. Фраккароли; пер. с итал. И. Константиновой; Библиотека Академии молодых певцов Мариинского театра. — Санкт-Петербург: Сад искусств, 2003. — 334 с.: ил., портр. — (Волшебный мир музыки). — Библиогр.: с. 329—331. — . (рос.)
Посилання
- Вільні ноти авторства Доніцетті на сайті International Music Score Library Project (IMSLP)
- Donizetti Society [ 5 січня 2010 у Wayback Machine.] (англ.)
![]() | Це незавершена стаття про музику. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Domeniko Gaetano Mariya Donicetti ital Domenico Gaetano Maria Donizetti 29 listopada 1797 8 kvitnya 1848 italijskij kompozitor Razom z Dzhoakino Rossini ta Vinchenco Bellini Donicetti vvazhayetsya providnim kompozitorom opernogo stilyu belkanto v pershij polovini XIX stolittya i jmovirno vplinuv na inshih kompozitoriv takih yak Dzhuzeppe Verdi Gaetano Donicettiital Gaetano DonizettiIm ya pri narodzhenniital Domenico Gaetano Maria DonizettiNarodivsya29 listopada 1797 1797 11 29 1 4 Bergamo Lombardiya 5 6 7 Pomer8 kvitnya 1848 1848 04 08 1 2 50 rokiv Bergamo Lombardiya Lombardo Venecijske korolivstvo Avstrijska imperiya 5 8 7 meningitPohovannyad 9 i dKrayina Lombardo Venecijske korolivstvoDiyalnistkompozitorAlma materdVchitelid i Stanislao MatteyiVidomi uchnidZnannya movitalijska 1 10 Zhanropera Mesa i kantataMagnum opusLyubovnij napij Lyuchiya di Lammermur Don Paskuale d i Mariya StyuartPosadakapelmejsterBrati sestriDzhuzeppe DonicettiAvtografNagorodiIMDbID 0006044 Mediafajli u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Donicetti Gaetano Donicetti portret roboti Dzhuzeppe RilloziBiografiyaDonicetti narodivsya v Bergamo v Lombardiyi U vici 9 rokiv jogo vzyav do svoyeyi shkoli Sajmon Majr de vin zdobuv pochatkovu muzichnu osvitu Majr dopomig Donicetti postupiti do Bolonskoyi akademiyi de u vici 19 rokiv kompozitor napisav svoyu pershu odnoaktnu operu komediyu Pigmalion yaka odnak nikoli ne bula vikonana za jogo zhittya U 1822 roci vzhe buduchi avtorom 9 oper Donicetti otrimav zaproshennya na robotu vid Domeniko Barbaha impresario Teatru San Karlo v Neapoli de kompozitor pracyuvav do 1844 roku Zagalom u Neapoli bulo predstavleno 51 operu Donicetti ostannoyu z yakih bula Katerina Kornaro Do 1830 roku znachnij uspih perevazhno lishe komichni operi kompozitora za vinyatkom postavlenoyi u Rimi operi seria Zoriada de Granata U 1830 roci koli vpershe bula postavlena Anna Bolejn Donicetti zdobuv mizhnarodne viznannya i vzhe nadali ne sprijmavsya yak avtor lishe komichnih oper Sered nastupnih oper sho mali znachnij uspih istorichni drami Lyuchiyu di Lammermur na libreto Salvadore Kammarano postavlena v Neapoli v 1835 roci ta Roberto Devero postavlena v 1837 roci sered komichnih Lyubovnij napij 1832 i Don Paskuale 1843 Donicetti vse bilshe vidchuvav rozcharuvannya cenzuroyu v Italiyi a osoblivo v Neapoli Z 1836 roku vin zacikavivsya robotoyu v Parizhi de vidchuv bilshu svobodu viboru dlya syuzhetiv ta krashi finansovi perspektivi Z 1838 roku vin otrimav zamovlennya Parizkoyi operi na dva novih tvori i z togo chasu vprodovzh nastupnih 10 rokiv brav uchast u postanovkah svoyih oper na francuzki teksti ta naglyadav za postanovkoyu svoyih italijskih tvoriv Pershoyu francuzkoyu operoyu kompozitora stala opera Poliuto u 1840 roku pereroblena i predstavlena pid nazvoyu Mucheniki Z 1843 roku Donicetti cherez vazhku hvorobu pripinyaye tvorchu diyalnist Na pochatku 1846 roku vin potrapiv do likarni dlya psihichnih hvorih a v 1847 roku druzi perevezli jogo nazad do Bergamo de vin pomer u kvitni 1848 roku v stani psihichnogo rozladu cherez nevrosifilisTvorchistDonicetti buv nadzvichajno plidnim kompozitorom Jogo tvorcha spadshina ohoplyuye blizko 75 oper 16 simfonij 19 strunnih kvartetiv 193 pisni 45 duetiv 3 oratoriyi 28 kantat instrumentalni koncerti sonati ta inshi tvori Osnovni operi Una Follia 1818 I piccoli virtuosi ambulanti 1819 Pietro il grande Czar delle Russie o II Falegname di Livonia 1819 L ajo nell imbarazzo 1824 Le convenienze ed inconvenienze teatrali 1827 Anna Bolejn Anna Bolena 1830 Lyubovnij napij L elisir d amore 1832 Lukreciya Bordzhia Lucrezia Borgia 1833 Libreto na osnovi odnojmennoyi p yesi Viktora Gyugo Mariya Styuart Maria Stuarda 1834 libreto na osnovi odnojmennoyi p yesi Shillera Lyuchiya di Lammermur Lucia di Lammermoor 1835 Libreto na osnovi romanu Valtera Skotta Lammemurska narechena Odna z providnih oper belkanto Belisario 1836 Il campanello abo Il campanello di notte 1836 Roberto Devereux 1837 Za tragediyi Yelizaveta Anglijska Poliuto 1838 Za odnojmennoyu tragediyeyu Kornelya Maria de Rudenz 1838 La fille du regiment 1840 Les martyrs 1840 Pochatkova nazva Poliyevkt 1840 Favoritka La favorite 1840 Za bilsh rannoyu vlasnoyu operoyu L ange de Nisida Maria Padilla 1841 Za tragediyeyu Linda di Chamounix 1842 Don Paskuale Don Pasquale 1843 Maria di Rohan 1843 Katerina Kornaro Dom Sebastien 1843 Libreto Ezhena Skriba po p yesi P A Fushe Horovi tvori Ave Maria Grande Offertori Il sospiro Messa da Requiem Messa di Gloria e Credo Miserere Psalm 50 Tvori dlya orkestru Allegro dlya strunnih do mazhor Larghetto tema e variazioni mi bemol mazhor Koncertna simfoniya re mazhor 1817 Simfoniya lya mazhor Simfoniya re mazhor Simfoniya re mazhor 1818 Simfoniya re minor Koncerti Koncertino dlya klarneta si bemol mazhor Koncertino dlya anglijskoyi valtorni sol mazhor 1816 Koncertino do minor dlya flejti ta kamernogo orkestru 1819 Koncertino dlya flejti z orkestrom do mazhor Koncertino dlya flejti z orkestrom re mazhor Koncertino dlya goboya fa mazhor Koncertino dlya skripki ta violoncheli re minor Koncert dlya skripki ta violoncheli re minor Koncert dlya 2 klarnetiv Mariya Padilya Kamerni tvori 17 strunnih kvartetiv Andante sostenuto dlya goboya ta arfi fa minor Vstup dlya strunnih re mazhor Larghetto ta Allegro dlya skripki ta arfi sol minor Largo Moderato dlya violoncheli ta fortepiano sol minor Noktyurni 4 dlya duhovih instrumentiv ta strunnih Sonata dlya flejti ta arfi Sonata dlya Flejta i fortepiano do mazhor Simfoniya dlya duhovih instrumentiv sol minor 1817 Kvintet dlya gitari ta strunnih 2 do mazhor Etyud dlya klarneta 1 si bemol mazhor Trio dlya flejti fagota ta fortepiano fa mazhor Dlya fortepiano Adagio ed Allegro sol mazhor Allegro do mazhor Allegro fa minor Fuga sol minor Velikij vals lya mazhor Larghetto lya minor Una furtiva lagrima Larghetto do mazhor Pastoral mi mazhor Presto fa minor Simfoniya lya mazhor Simfoniya 1 do mazhor Simfoniya 1 re mazhor Simfoniya 2 do mazhor Simfoniya 2 re mazhor Sonata do mazhor Sonata fa mazhor Sonata sol mazhor Variaciyi mi mazhor Variaciyi sol mazhor Vals lya mazhor Vals do mazhor Vals do mazhor Zaproshennya Div takozh9912 Donicetti asteroyid nazvanij na chest kompozitora PrimitkiBibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Hussey D Encyclopaedia Britannica d Track Q5375741 SNAC 2010 d Track Q29861311 baza danih Leonore ministere de la Culture d Track Q2886420d Track Q384602 Donicetti Gaetano Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t pod red A M Prohorov 3 e izd Moskva Sovetskaya enciklopediya 1969 d Track Q649d Track Q17378135 http www nytimes com 2011 09 21 arts 21iht LOOMIS21 html pagewanted all Archivio Storico Ricordi 1808 d Track Q3621644 http encyclopedia2 thefreedictionary com Gaetano Donizetti Meloncelli R Dizionario Biografico degli Italiani 1992 Vol 41 d Track Q1128537d Track Q109478790 CONOR Sl d Track Q16744133 Budden Julian Donizetti Gaetano Grove Music Online Oxford University Press Procitovano 9 January 2017 Allitt 1991 s 9 Osborne 1994 Weinstock 1963 s 13 Black 1982 Black 1982 s 52 Ashbrook ta Hibberd 2001 s 225 Peschel ta Peschel 1992 opera semiseria Lutz D Schmadel Dictionary of Minor Planet Names 5 th Edition Berlin Heidelberg Springer Verlag 2003 992 XVI s ISBN 3 540 00238 3 Dzherela ta literaturaDonicetti 24 listopada 2016 u Wayback Machine URE Lyuchiya di Lammermur G Donicetti i vokalna reforma 30 40 h rokiv stolittya O G Stahevich Kultura Ukrayini Vip 5 1999 S 63 70 Gaetano Donicetti D Donati Petteni per s ital L Muzyka 1980 192 s ros Gaetano Donicetti biografiya A Frakkaroli per s ital I Konstantinovoj Biblioteka Akademii molodyh pevcov Mariinskogo teatra Sankt Peterburg Sad iskusstv 2003 334 s il portr Volshebnyj mir muzyki Bibliogr s 329 331 ISBN 5 94921 001 8 ros PosilannyaVilni noti avtorstva Donicetti na sajti International Music Score Library Project IMSLP Donizetti Society 5 sichnya 2010 u Wayback Machine angl Ce nezavershena stattya pro muziku Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi