Шля́хтинці — село в Україні, у Байковецькій сільській громаді Тернопільського району Тернопільської області. Розміщене на річці Гніздечна в центрі району. До 2015 — центр сільради. До березня 1991 р. мало назву Гніздичка
село Шляхтинці | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Тернопільська область | ||||
Район | Тернопільський | ||||
Громада | Байковецька сільська громада | ||||
Основні дані | |||||
Засноване | 1463 | ||||
Населення | 829 (2023 рік) | ||||
Територія | 1 460 км² | ||||
Густота населення | 581.51 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 47710 | ||||
Телефонний код | +380 352 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 49°35′02″ пн. ш. 25°39′55″ сх. д. / 49.58389° пн. ш. 25.66528° сх. д.Координати: 49°35′02″ пн. ш. 25°39′55″ сх. д. / 49.58389° пн. ш. 25.66528° сх. д. | ||||
Водойми | Гнізна | ||||
Відстань до обласного центру | 4 км | ||||
Відстань до районного центру | 4 км | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 47711, Тернопільська обл., Тернопільський р-н, с. Байківці, вул. Січових Стрільців, буд. 43 | ||||
Карта | |||||
![]() Шляхтинці | |||||
![]() Шляхтинці | |||||
Мапа | |||||
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd5THlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVVlsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJERWxPREVsUkRBbFFqSWxSREVsT0VZbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREVsT1RkZkpVUXdKVUV5SlVReEpUZ3dKVVF4SlRrMkpVUXdKVUk1SlVReEpUZzJKVVF4SlRrMlh5VXlPQ1ZFTUNWQk9DVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRSaVZFTVNVNE5TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TmlWRU1TVTVOaVV5T1M1cWNHY3ZNakl3Y0hndEpVUXdKVUUySlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpCSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1U1UmlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TVNWRU1DVkNNaVZFTVNVNFJpVkVNU1U0TWlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNU4xOGxSREFsUVRJbFJERWxPREFsUkRFbE9UWWxSREFsUWprbFJERWxPRFlsUkRFbE9UWmZKVEk0SlVRd0pVRTRKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhHSlVReEpUZzFKVVF4SlRneUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVKVVF4SlRnMkpVUXhKVGsySlRJNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkzTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTVOaVZFTVNVNE55VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFrTWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRBbFFqZ2xSREFsUWtJbFJEQWxRakJmSlVRd0pUa3hKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVReEpUZzJKVVF4SlRoR0pVUXdKVUpEWHlWRU1DVkNOeVZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrSWxSREVsT0VWZkpVUXdKVUV6SlVRd0pVSkJKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVReEpUazNKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0WHlWRU1TVTRNUzVmSlVRd0pVRTRKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhHSlVReEpUZzFKVVF4SlRneUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVKVVF4SlRnMkpVUXhKVGsyTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxRVEVsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtNbFJEQWxRaklsUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJERWxPVFlsUkRFbE9EY2xSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSkRKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSTRKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUl3WHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1TVTROaVZFTVNVNFJpVkVNQ1ZDUTE4bFJEQWxRamNsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF4SlRoRlh5VkVNQ1ZCTXlWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTVOeVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0Y4bFJERWxPREV1WHlWRU1DVkJPQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UmlWRU1TVTROU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE5pVkVNU1U1Tmk1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF4THlWRU1DVTVNQ1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0TWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01TVkVNU1U0TXlWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRamNsUkRFbE9ETWxSREFsUWtZbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREFsUWtFbFJEQWxRakJmSlVRd0pVRTRKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhHSlVReEpUZzFKVVF4SlRneUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVKVVF4SlRnMkpVUXhKVGsyTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxPVEFsUkRBbFFqSWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqRWxSREVsT0RNbFJERWxPREVsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUkzSlVReEpUZ3pKVVF3SlVKR0pVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl3WHlWRU1DVkJPQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UmlWRU1TVTROU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE5pVkVNU1U1Tmk1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl4THlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNOQ1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSRjhsUkRBbFFUZ2xSREFsUWtJbFJERWxPRVlsUkRFbE9EVWxSREVsT0RJbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREVsT0RZbFJERWxPVFl1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNOQ1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSRjhsUkRBbFFUZ2xSREFsUWtJbFJERWxPRVlsUkRFbE9EVWxSREVsT0RJbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREVsT0RZbFJERWxPVFl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Від вересня 2015 року ввійшло до складу Байковецької сільської громади.
Населення — 829 осіб (2023 рік).
Назва
Походить, за переказами, від гори Шляхтин, що розташована поблизу населеного пункту.
Географія
У селі є вулиці: Барвінського, Зелена, Лесі Українки, Невідома, Нова, Польова, Сонячна та Шевченка.
Історія
Поблизу Шляхтинців виявлено археологічні пам'ятки пізнього палеоліту, мезоліту, західно-поділ. групи скіф. часу і давньорус. культури.
Так черняхівське поселення на схилі мису, на лівому березі ріки Гнізна, між Гніздичкою і Лозовою відкрите в 1971 році. Знайдено уламок кістяного гребеня, зібрано уламки гончарного посуду.
Знайдено уламки кераміки і дві залізні сокирки, що відносяться до давньоруського часу. Відкрив пам'ятку Б. М. Остапів.
Перша писемна згадка — 1463 р. як Шитнаківці. Згідно з актом поділу володінь між князями Збаразькими — Василієм, Семеном і Солтаном.
У XVI ст. поблизу села пролягав польсько-литовський кордон, до кінця XIX ст. біля Шляхтинців і Лозової зберігався прикордонний стовп, поділений на 4 частини: у верхній частині правої сторони було зображено голову вола, в нижній частинні — однораменний хрест; у верхній частині лівої сторони — двораменний хрест, у нижній частині — будинок.
У 1546 р. село — власність князів Острозьких. 1674 р. у церкву було придбане Євангеліє із записом: «Купилъ… Филипъ Мельникъ Шляхтинскій 1674 р. 25 Септ. за вол. Короля Михаила въ державь дідичной маєтности єго мил. князя Дмитрія Вишневецкого на Збаражъ Корибута на тенъ часъ державного пана Самуила Буковского и господина отца Григорія Яцковского».
У XVII ст. Шляхтинці — власність Потоцьких, від кінця цього ж століття — Баковських; у XIX ст. велика земельна власність належала Завадським і Дуніним-Борковським; від початку 20 ст. — Федоровичам (зокрема, Федоровича Володислава) і Малицьким. 1832 р. в селі проживали 556 осіб; душпастирював о. Григорій Барвінський; працювала парафіяльна школа, від 1850 р. — однокласна. У 1890 р. в Шляхтинцях — 885 жителів, із них 709 українців, 123 поляки, 53 євреї; функціонували фільварок, ґуральня, млин і 2 корчми.
За часів Австро-Угорщини діяли «Просвіта», «Сільський господар», «Союз українок», «Рідна школа» та інші українські товариства, кооператива.
В УСС і УГА воювали Степан Сердюк (підхорунжий, 1894—1988) та ін.
У 1921 р. в селі 122 будинки, 766 осіб. Діяли філії товариств «Просвіта» (кін. 19 ст.), «Січ» (поч. 20 ст.), «Луг», «Сільський господар», «Союз Українок», «Рідна школа», а також кооператива, аматорський драматичний гурток, оркестра і хор. Восени 1930 р. під час пацифікації поляки понищили майно українських установ, багатьох мешканців побили. Упродовж 1934—1939 рр. Шляхтинці належали до ґміни Лозова.
У серпні 1939 р. в М. Малицького та його дружини, письменниці Дарії Віконської гостював поет, літературознавець, есеїст, публіцист Євген Маланюк, про що він написав у спогадах «Дарія Віконська». 1940 р. у Казахстан були виселені Марія Балабан, Василь і Ганна Габлевичі, Текля Кисіль (Балабан), Марія і Микола Лаб'яки, Валерія Мозіль та ін. До німецько-радянської війни у селі був панський двір (18 ст.) і парк (7 га).
Під час німецько-радянської війни в Червоній армії загинули або пропали безвісти 31 уродженець села. Навесні 1944 р. поблизу села під час бою відзначився воїн Червоної армії, Герой Радянського Союзу Борис Кошечкін. В ОУН і УПА перебували, загинули, репресовані, симпатики цих об'єднань — понад 70 осіб, у тому числі районовий провідник ОУН, курінний політвиховник УПА Юліан Сердюк («Ярема»; 1913—1946); криївка була у хаті Стефанії Скринник (Балабан), у дивізії «Галичина» воювали Павло Гарак і Петро Ковалькевич.
5 січня 1948 р. у селі вояки УПА збирали по 20–30 людей і проводили протиколгоспну роз'яснювальну роботу. 13 січня 1948 р. під час спроби утворити колгосп більшовики побили за опір багатьох мешканців села. 13 лютого того ж року повстанці зруйнували приміщення сільської ради, наступного дня в селі створили колгосп, який розпався у березні того ж року; спроба більшовиків організувати колгосп на початку червня закінчилася невдачею, люди залишили свої будинки і переховувались у навколишніх селах; наприкінці червня більшовики знову утворили колгосп.
12 серпня 1948 р. у селі відбувся бій між трьома вояками УПА і дев'ятьма працівниками МВС і МДБ, під час якого двох більшовиків було вбито.
Населення
За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 847 осіб. 100 % населення вказало своєю рідною мовою українську.
Станом на 19 жовтня 2023 року в селі проживали 832 жителі.
Символіка
Попередня символіка затверджена 21 грудня 2017 р. рішенням № 496 XXVIII сесії сільської ради VII скликання. Автори — С. В. Ткачов, К. М. Богатов. Сучасна символіка села була затверджена. рішенням сесії сільської ради.26 лютого 2021 року
Герб
На лазуровому щиті золотий розширений хрест, супроводжуваний вгорі половиною дуги, завершеної стрілою, внизу підковою вушками догори. Щит вписаний у декоративний картуш і увінчаний золотою сільською короною. Унизу картуша написи «ШЛЯХТИНЦІ» і «1463».
Прапор
На квадратному синьому полотнищі жовтий розширений хрест, супроводжуваний вгорі половиною дуги, завершеної стрілою, внизу підковою вушками догори.
Тлумачення символіки
Герб символізує родину Барвінських (видозміна родового герба «Яструбець»), найвідоміших уродженців села. Корона означає статус населеного пункту. На прапорі повторюються кольори герба.
Пам'ятки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV4TDBObGNtdDJZVjl6TGw5VWNtbHFZMmt1YW5Cbkx6SXhNSEI0TFVObGNtdDJZVjl6TGw5VWNtbHFZMmt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
- церква Пресвятої Трійці (1674 р., кам'яна),
- капличка Матері Божої (2011 р.),
- «фіґура».
- поблизу села є ботанічний заказник місцевого значення «Шляхтинецький».
Пам'ятники
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll6TDBKMWMzUmZiMlpmVDJ4bGEzTmhibVJ5WDBKaGNuWnBibk5yZVdvbE1rTmZVMmhzYVdGcmFIUjViblJ6YVM1cWNHY3ZNakV3Y0hndFFuVnpkRjl2Wmw5UGJHVnJjMkZ1WkhKZlFtRnlkbWx1YzJ0NWFpVXlRMTlUYUd4cFlXdG9kSGx1ZEhOcExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Споруджено пам'ятники воїнам-односельцям, полеглим у німецько-радянській війні, О. Барвінському встановлено пам'ятну таблицю (1997, скульп. Я. Голець) та пам'ятник (2005, скульптор Р. Вільгушинський), в центрі села насипано символічну могилу Борцям за волю України (1990-і) (на початку 2000-х рр. туди ж перенесли пам'ятник полеглим у німецько-радянській війні воїнам-односельцям); на місцевому цвинтарі встановлено хрест перепохованим воякам УПА із с. Лозова (1995 р.)..
Соціальна сфера
Працюють загальноосвітня школа І-ІІ ступенів (від 1999 — імені О. Барвінського), клуб, бібліотека, ФАП, відділення зв'язку, торгові заклади.
Відомі люди
Народилися
- Василь, Григорій, Іван, Олександр, Осип Барвінські — громадсько-політичні, культурно-освітні діячі,
- (30 грудня 1920) — інженер-механік, громадський діяч. Працював у США. Член Товариства українських інженерів Америки
Проживали
- Іванна-Кароліна Федорович-Малицька (псевдонім Віконська Дарія) — українська письменниця, перекладачка, літературознавиця;
- Барвінський Григорій — священик, культурно-громадський діяч, етнограф;
- — український історик, археолог, краєзнавець, педагог. Член ВУСК та НТШ;
- Малицький Микола — громадський діяч, педагог;
- Малицький Олександр — пастирював і тут похований;
- Михальчук Михайло — відомий фахівець в сфері сексології.
Перебували
- Пантелеймон Куліш — український письменник.
Проживають
- Мельник Микола Панасович — український художник, живописець.
Примітки
- Президія Верховної Ради УРСР; Указ від 18.03.1991 № 848-XII
- . ukrposhta.com. 2020. Архів оригіналу за 29 червня 2021. Процитовано 3 травня 2020.
- admin. Археологія та стародавня історія Тернопільського району | Замки, відпочинок, оздоровлення, зцілення в Галичині (укр.). Процитовано 22 березня 2021.
- Boniecki Adam. Herbarz polski: wiadomości historyczno-genealogiczne o rodach szlacheckich. — Cz. 1. — t. 5. — S. 269. (пол.)
- Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Тернопільська область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Розподіл населення за рідною мовою, Тернопільська область (у % до загальної чисельності населення) - Регіон, Рік , Вказали у якості рідної мову (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- . Архів оригіналу за 28 січня 2019. Процитовано 28 січня 2019.
- . bsr1653.gov.ua (ua) . Архів оригіналу за 24 жовтня 2021. Процитовано 13 жовтня 2021.
- X. Весна. Балабан Василь // Тернопільський енциклопедичний словник: у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль: Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2004. — Т. 1: А — Й. — 696 с. — .
Література
- П. Гуцал, М. Ханас. Шляхтинці // Тернопільський енциклопедичний словник: у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль: Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2008. — Т. 3 : П — Я. — С. 645. — .
- Шляхтинці // Тернопільщина. Історія міст і сіл : у 3 т. — Тернопіль : ТзОВ «Терно-граф», 2014. — T. 3 : М — Ш. — С. …. — .
Посилання
![]() | |
---|---|
![]() | ![]() |
![]() | ![]() |
- Шитнаківці, Шляхтинці, Гніздичка: з минулого села [ 10 червня 2016 у Wayback Machine.]
- Шляхтинці, село, Тернопільська область [ 27 жовтня 2017 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Shlya htinci selo v Ukrayini u Bajkoveckij silskij gromadi Ternopilskogo rajonu Ternopilskoyi oblasti Rozmishene na richci Gnizdechna v centri rajonu Do 2015 centr silradi Do bereznya 1991 r malo nazvu Gnizdichkaselo ShlyahtinciGerb Shlyahtinciv Prapor ShlyahtincivCerkva sv TrijciCerkva sv TrijciKrayina UkrayinaOblast Ternopilska oblastRajon TernopilskijGromada Bajkovecka silska gromadaOsnovni daniZasnovane 1463Naselennya 829 2023 rik Teritoriya 1 460 km Gustota naselennya 581 51 osib km Poshtovij indeks 47710Telefonnij kod 380 352Geografichni daniGeografichni koordinati 49 35 02 pn sh 25 39 55 sh d 49 58389 pn sh 25 66528 sh d 49 58389 25 66528 Koordinati 49 35 02 pn sh 25 39 55 sh d 49 58389 pn sh 25 66528 sh d 49 58389 25 66528Vodojmi GniznaVidstan do oblasnogo centru 4 kmVidstan do rajonnogo centru 4 kmMisceva vladaAdresa radi 47711 Ternopilska obl Ternopilskij r n s Bajkivci vul Sichovih Strilciv bud 43KartaShlyahtinciShlyahtinciMapa Shlyahtinci u VikishovishiCerkva Presvyatoyi TrijciSimvolichna mogila Borcyam za volyu UkrayiniAvtobusna zupinkaStadion Vid veresnya 2015 roku vvijshlo do skladu Bajkoveckoyi silskoyi gromadi Naselennya 829 osib 2023 rik NazvaPohodit za perekazami vid gori Shlyahtin sho roztashovana poblizu naselenogo punktu GeografiyaU seli ye vulici Barvinskogo Zelena Lesi Ukrayinki Nevidoma Nova Polova Sonyachna ta Shevchenka IstoriyaPoblizu Shlyahtinciv viyavleno arheologichni pam yatki piznogo paleolitu mezolitu zahidno podil grupi skif chasu i davnorus kulturi Tak chernyahivske poselennya na shili misu na livomu berezi riki Gnizna mizh Gnizdichkoyu i Lozovoyu vidkrite v 1971 roci Znajdeno ulamok kistyanogo grebenya zibrano ulamki goncharnogo posudu Znajdeno ulamki keramiki i dvi zalizni sokirki sho vidnosyatsya do davnoruskogo chasu Vidkriv pam yatku B M Ostapiv Persha pisemna zgadka 1463 r yak Shitnakivci Zgidno z aktom podilu volodin mizh knyazyami Zbarazkimi Vasiliyem Semenom i Soltanom U XVI st poblizu sela prolyagav polsko litovskij kordon do kincya XIX st bilya Shlyahtinciv i Lozovoyi zberigavsya prikordonnij stovp podilenij na 4 chastini u verhnij chastini pravoyi storoni bulo zobrazheno golovu vola v nizhnij chastinni odnoramennij hrest u verhnij chastini livoyi storoni dvoramennij hrest u nizhnij chastini budinok U 1546 r selo vlasnist knyaziv Ostrozkih 1674 r u cerkvu bulo pridbane Yevangeliye iz zapisom Kupil Filip Melnik Shlyahtinskij 1674 r 25 Sept za vol Korolya Mihaila v derzhav didichnoj mayetnosti yego mil knyazya Dmitriya Vishneveckogo na Zbarazh Koributa na ten chas derzhavnogo pana Samuila Bukovskogo i gospodina otca Grigoriya Yackovskogo U XVII st Shlyahtinci vlasnist Potockih vid kincya cogo zh stolittya Bakovskih u XIX st velika zemelna vlasnist nalezhala Zavadskim i Duninim Borkovskim vid pochatku 20 st Fedorovicham zokrema Fedorovicha Volodislava i Malickim 1832 r v seli prozhivali 556 osib dushpastiryuvav o Grigorij Barvinskij pracyuvala parafiyalna shkola vid 1850 r odnoklasna U 1890 r v Shlyahtincyah 885 zhiteliv iz nih 709 ukrayinciv 123 polyaki 53 yevreyi funkcionuvali filvarok guralnya mlin i 2 korchmi Za chasiv Avstro Ugorshini diyali Prosvita Silskij gospodar Soyuz ukrayinok Ridna shkola ta inshi ukrayinski tovaristva kooperativa V USS i UGA voyuvali Stepan Serdyuk pidhorunzhij 1894 1988 ta in U 1921 r v seli 122 budinki 766 osib Diyali filiyi tovaristv Prosvita kin 19 st Sich poch 20 st Lug Silskij gospodar Soyuz Ukrayinok Ridna shkola a takozh kooperativa amatorskij dramatichnij gurtok orkestra i hor Voseni 1930 r pid chas pacifikaciyi polyaki ponishili majno ukrayinskih ustanov bagatoh meshkanciv pobili Uprodovzh 1934 1939 rr Shlyahtinci nalezhali do gmini Lozova U serpni 1939 r v M Malickogo ta jogo druzhini pismennici Dariyi Vikonskoyi gostyuvav poet literaturoznavec eseyist publicist Yevgen Malanyuk pro sho vin napisav u spogadah Dariya Vikonska 1940 r u Kazahstan buli viseleni Mariya Balaban Vasil i Ganna Gablevichi Teklya Kisil Balaban Mariya i Mikola Lab yaki Valeriya Mozil ta in Do nimecko radyanskoyi vijni u seli buv panskij dvir 18 st i park 7 ga Pid chas nimecko radyanskoyi vijni v Chervonij armiyi zaginuli abo propali bezvisti 31 urodzhenec sela Navesni 1944 r poblizu sela pid chas boyu vidznachivsya voyin Chervonoyi armiyi Geroj Radyanskogo Soyuzu Boris Koshechkin V OUN i UPA perebuvali zaginuli represovani simpatiki cih ob yednan ponad 70 osib u tomu chisli rajonovij providnik OUN kurinnij politvihovnik UPA Yulian Serdyuk Yarema 1913 1946 kriyivka bula u hati Stefaniyi Skrinnik Balaban u diviziyi Galichina voyuvali Pavlo Garak i Petro Kovalkevich 5 sichnya 1948 r u seli voyaki UPA zbirali po 20 30 lyudej i provodili protikolgospnu roz yasnyuvalnu robotu 13 sichnya 1948 r pid chas sprobi utvoriti kolgosp bilshoviki pobili za opir bagatoh meshkanciv sela 13 lyutogo togo zh roku povstanci zrujnuvali primishennya silskoyi radi nastupnogo dnya v seli stvorili kolgosp yakij rozpavsya u berezni togo zh roku sproba bilshovikiv organizuvati kolgosp na pochatku chervnya zakinchilasya nevdacheyu lyudi zalishili svoyi budinki i perehovuvalis u navkolishnih selah naprikinci chervnya bilshoviki znovu utvorili kolgosp 12 serpnya 1948 r u seli vidbuvsya bij mizh troma voyakami UPA i dev yatma pracivnikami MVS i MDB pid chas yakogo dvoh bilshovikiv bulo vbito NaselennyaZa perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkalo 847 osib 100 naselennya vkazalo svoyeyu ridnoyu movoyu ukrayinsku Stanom na 19 zhovtnya 2023 roku v seli prozhivali 832 zhiteli SimvolikaPoperednya simvolika zatverdzhena 21 grudnya 2017 r rishennyam 496 XXVIII sesiyi silskoyi radi VII sklikannya Avtori S V Tkachov K M Bogatov Suchasna simvolika sela bula zatverdzhena rishennyam sesiyi silskoyi radi 26 lyutogo 2021 roku Gerb Na lazurovomu shiti zolotij rozshirenij hrest suprovodzhuvanij vgori polovinoyu dugi zavershenoyi striloyu vnizu pidkovoyu vushkami dogori Shit vpisanij u dekorativnij kartush i uvinchanij zolotoyu silskoyu koronoyu Unizu kartusha napisi ShLYaHTINCI i 1463 Prapor Na kvadratnomu sinomu polotnishi zhovtij rozshirenij hrest suprovodzhuvanij vgori polovinoyu dugi zavershenoyi striloyu vnizu pidkovoyu vushkami dogori Tlumachennya simvoliki Gerb simvolizuye rodinu Barvinskih vidozmina rodovogo gerba Yastrubec najvidomishih urodzhenciv sela Korona oznachaye status naselenogo punktu Na prapori povtoryuyutsya kolori gerba Pam yatkiCerva sv Trijci v Shlyahtincyahcerkva Presvyatoyi Trijci 1674 r kam yana kaplichka Materi Bozhoyi 2011 r figura poblizu sela ye botanichnij zakaznik miscevogo znachennya Shlyahtineckij Pam yatnikiPam yatnik Oleksandrovi Barvinskomu Sporudzheno pam yatniki voyinam odnoselcyam poleglim u nimecko radyanskij vijni O Barvinskomu vstanovleno pam yatnu tablicyu 1997 skulp Ya Golec ta pam yatnik 2005 skulptor R Vilgushinskij v centri sela nasipano simvolichnu mogilu Borcyam za volyu Ukrayini 1990 i na pochatku 2000 h rr tudi zh perenesli pam yatnik poleglim u nimecko radyanskij vijni voyinam odnoselcyam na miscevomu cvintari vstanovleno hrest perepohovanim voyakam UPA iz s Lozova 1995 r Socialna sferaPracyuyut zagalnoosvitnya shkola I II stupeniv vid 1999 imeni O Barvinskogo klub biblioteka FAP viddilennya zv yazku torgovi zakladi Vidomi lyudiNarodilisya Vasil Grigorij Ivan Oleksandr Osip Barvinski gromadsko politichni kulturno osvitni diyachi 30 grudnya 1920 inzhener mehanik gromadskij diyach Pracyuvav u SShA Chlen Tovaristva ukrayinskih inzheneriv AmerikiProzhivali Ivanna Karolina Fedorovich Malicka psevdonim Vikonska Dariya ukrayinska pismennicya perekladachka literaturoznavicya Barvinskij Grigorij svyashenik kulturno gromadskij diyach etnograf ukrayinskij istorik arheolog krayeznavec pedagog Chlen VUSK ta NTSh Malickij Mikola gromadskij diyach pedagog Malickij Oleksandr pastiryuvav i tut pohovanij Mihalchuk Mihajlo vidomij fahivec v sferi seksologiyi Perebuvali Pantelejmon Kulish ukrayinskij pismennik Prozhivayut Melnik Mikola Panasovich ukrayinskij hudozhnik zhivopisec PrimitkiPrezidiya Verhovnoyi Radi URSR Ukaz vid 18 03 1991 848 XII ukrposhta com 2020 Arhiv originalu za 29 chervnya 2021 Procitovano 3 travnya 2020 admin Arheologiya ta starodavnya istoriya Ternopilskogo rajonu Zamki vidpochinok ozdorovlennya zcilennya v Galichini ukr Procitovano 22 bereznya 2021 Boniecki Adam Herbarz polski wiadomosci historyczno genealogiczne o rodach szlacheckich Cz 1 t 5 S 269 pol Kilkist nayavnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Ternopilska oblast osib Region Rik 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu Ternopilska oblast u do zagalnoyi chiselnosti naselennya Region Rik Vkazali u yakosti ridnoyi movu 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 28 sichnya 2019 Procitovano 28 sichnya 2019 bsr1653 gov ua ua Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2021 Procitovano 13 zhovtnya 2021 X Vesna Balaban Vasil Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2004 T 1 A J 696 s ISBN 966 528 197 6 LiteraturaP Gucal M Hanas Shlyahtinci Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2008 T 3 P Ya S 645 ISBN 978 966 528 279 2 Shlyahtinci Ternopilshina Istoriya mist i sil u 3 t Ternopil TzOV Terno graf 2014 T 3 M Sh S ISBN 978 966 457 246 7 PosilannyaShlyahtinci u sestrinskih VikiproyektahPortal Ternopilshina Temi u Vikidzherelah Shlyahtinci u Vikishovishi Zovnishni videofajli Samodiyalnij narodnij amatorskij hor s Shlyahtinci Ternopilskogo rajonu vidznachiv yuvilej na YouTube Telekompaniya TV 4 2014 20 listopada Vshanuvannya Kobzarya Silskij kalendar 12 03 2017 na YouTube Telekompaniya TV 4 2017 10 bereznya Shitnakivci Shlyahtinci Gnizdichka z minulogo sela 10 chervnya 2016 u Wayback Machine Shlyahtinci selo Ternopilska oblast 27 zhovtnya 2017 u Wayback Machine