Французька інтервенція в Мексику (також — Англо-франко-іспанська інтервенція в Мексику, Мексиканська експедиція 1861—1867, Франко-мексиканська війна, Війна французької інтервенції; ісп. Segunda intervención francesa en México — Друга французька інтервенція в Мексику) — збройна інтервенція Великої Британії (1862), Іспанії (1861—1862) і Франції (1862—1867) в Мексику з метою повалення уряду Беніто Хуареса і перетворення Мексики в колонію європейських держав. Приводом для інтервенції став прийнятий мексиканським конгресом 17 липня 1861 року закон про тимчасове припинення платежів за зовнішніми боргами.
Франко-мексиканська війна | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
![]() За підтримки: ![]() Визнаний: | Іноземні війська:
|
Роль організатора експедиції взяв на себе британський уряд Генрі Пальмерстона. 31 жовтня 1861 року Велика Британія, Франція та Іспанія підписали угоду про спільну інтервенцію в Мексику. Першими вторглися 18 грудня 1861 року перекинуті з Куби іспанські війська (6200 чоловік піхоти і кінноти), які окупували найважливіший порт Мексики — Веракрус. 6—8 січня 1862 року там висадилися британські (800 чоловік морської піхоти) та французькі (2600 чоловік піхоти) війська. Рішучий опір мексиканських патріотів, а також розбіжності між інтервентами привели до того, що Велика Британія і Іспанія в квітні 1862 року відкликали свої війська з Мексики, а Франція 16 квітня офіційно оголосила війну уряду Хуареса і продовжувала воєнні дії.
19 квітня 1862 року розпочалися військові дії між французькими експедиційними військами (6500 чоловік) і мексиканською армією (номінально понад 26 тисяч чоловік, фактично навчених регулярних військ до 12 тисяч чоловік). У квітні французькі війська під командуванням генерала зробили наступ проти великого міста Пуебли, що на шляху із Веракрус до столиці Мексики — міста Мехіко. Гарнізон Пуебли складався головним чином із ополченців-індіанців. Воїни були напіводягнені, багато озброєних лише мачете, всі гармати застарілого зразка, а порох до них низької якості. Командував мексиканцями генерал Ігнасіо Сарагоса. 5 травня 1862 року французи (2500 чоловік) атакували панівні над Пуеблою форти Гуадалупе і Лорето, проте зустріті артилерійським вогнем і наступними контратаками мексиканців, зазнали поразки і вимушені були відступити до своєї вихідної позиції (див. Битва біля Пуебли). Дякуючи перемозі у цій битві мексиканцям вдалося на рік зупинити вторгнення інтервентів у глибину Мексики, що було використано для підготовки опору. Протягом 1862 року в Мексику була перекинута французька армія чисельністю до 30 тисяч чоловік, у мексиканських водах діяв французький флот. Цими силами командував назначений у червні генерал .
У березні 1863 року французи (30 000 чоловік) розпочали другий наступ на Пуеблу під командуванням генерала Гіральді. Мексиканські війська під командуванням генерала стійко захищали місто. Проте французи протягом 16—18 березня оточили місто і вогнем важких гармат, знятих із кораблів, зруйнували його.Мексиканські війська до того часу були розділені на дві армії. Перша (10 000 чоловік) під командуванням генерала Ігнасіо Комонфорта прикривала Мехіко, Друга, очолювана Гонсалесом Ортегою (5—10 000 чоловік) обороняла Пуеблу. Зроблена другою мексиканською армією спроба прорвати кільце оточення виявилася невдалою. 17 травня 1863 року закінчилось продовольство і гарнізон Пуебли капітулював.
У червні 1863 року французькі війська зайняли Мехіко, у липні Мексика була проголошена імперією, а у квітні 1864 року на мексиканський престол був зведений ставленик Наполеона III — австрійський ерцгерцог Фердинанд Максиміліан Габсбург (Максиміліан I). Протягом 1864—1865 років всі основні центри Мексики були захоплені інтервентами.
Активна партизанська боротьба, контрнаступ регулярних частин мексиканської армії, що завдавали рішучих ударів інтервентам, тверда політика уряду Хуареса, який прагнув використати в інтересах Мексики франко-американські протиріччя (які різко загострилися в період інтервенції), і непопулярність мексиканської авантюри у самій Франції призвели до невдачі інтервенції. У березні 1867 року французькі війська покинули Мексику. Максиміліан, який намагався чинити опір мексиканським військам, у травні зазнав поразки під Керетаро, був узятий в полон і розстріляний 19 червня.
Література
- Мексиканская экспедиция 1861—67 // Советская историческая энциклопедия : у 16 т. / под ред. Е. М. Жукова. — М. : Советская энциклопедия, 1966. — Т. 9. — Ствп. 330.(рос.);
- Мексиканская экспедиция 1861—67 // Большая советская энциклопедия : в 30 т. / гл. ред. А. М. Прохоров. — 3-е изд. — М. : «Советская энциклопедия», 1969—1978. (рос.).;
- Мексиканская экспедиция 1861—1867 / // Линия адаптивной радиосвязи — Объектовая противовоздушная оборона / [под общ. ред. Н. В. Огаркова]. — М. : Военное изд-во М-ва обороны СССР, 1978. — С. 234—235. — (Советская военная энциклопедия : [в 8 т.] ; 1976—1980, т. 5). (рос.);
- . Англо-Франко-Исранская интервенция 1861—67 в Мексике // Латинская Америка. Энциклопедический справочник : в 2 т. / гл. ред. В. В. Вольский. — Москва : Советская энциклопедия, 1980. — Т. 1 : А — К. — С. 243—244. (рос.);
- . Мексіканська експедиція 1861—67 // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1981. — Т. 6 : Куликів — Мікроклімат. — 552 с., [22] арк. іл. : іл., табл., портр., карти + 1 арк с.;
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Francuzka intervenciya v Meksiku takozh Anglo franko ispanska intervenciya v Meksiku Meksikanska ekspediciya 1861 1867 Franko meksikanska vijna Vijna francuzkoyi intervenciyi isp Segunda intervencion francesa en Mexico Druga francuzka intervenciya v Meksiku zbrojna intervenciya Velikoyi Britaniyi 1862 Ispaniyi 1861 1862 i Franciyi 1862 1867 v Meksiku z metoyu povalennya uryadu Benito Huaresa i peretvorennya Meksiki v koloniyu yevropejskih derzhav Privodom dlya intervenciyi stav prijnyatij meksikanskim kongresom 17 lipnya 1861 roku zakon pro timchasove pripinennya platezhiv za zovnishnimi borgami Franko meksikanska vijna Data 8 grudnya 1861 21 chervnya 1867 Misce Meksika Rezultat Vstanovlennya i padinnya Drugoyi Meksikanskoyi imperiyi francuzkij vidstup peremoga Meksikanskoyi respubliki Storoni Meksika Za pidtrimki SShA z 1865 Viznanij Chili koshti pirati Francuzka imperiya Meksikanska imperiya Inozemni vijska volonteri z Avstrijskoyi imperiyi Yegipetskij eyalet Za pidtrimki Ispaniya do 1862 Spoluchene korolivstvo do 1862 vijska kolishnih Konfederativnih Shtativ Ameriki pislya 1865 Viznanij Gvatemala Brazilska imperiya Rosijska imperiya Rol organizatora ekspediciyi vzyav na sebe britanskij uryad Genri Palmerstona 31 zhovtnya 1861 roku Velika Britaniya Franciya ta Ispaniya pidpisali ugodu pro spilnu intervenciyu v Meksiku Pershimi vtorglisya 18 grudnya 1861 roku perekinuti z Kubi ispanski vijska 6200 cholovik pihoti i kinnoti yaki okupuvali najvazhlivishij port Meksiki Verakrus 6 8 sichnya 1862 roku tam visadilisya britanski 800 cholovik morskoyi pihoti ta francuzki 2600 cholovik pihoti vijska Rishuchij opir meksikanskih patriotiv a takozh rozbizhnosti mizh interventami priveli do togo sho Velika Britaniya i Ispaniya v kvitni 1862 roku vidklikali svoyi vijska z Meksiki a Franciya 16 kvitnya oficijno ogolosila vijnu uryadu Huaresa i prodovzhuvala voyenni diyi 19 kvitnya 1862 roku rozpochalisya vijskovi diyi mizh francuzkimi ekspedicijnimi vijskami 6500 cholovik i meksikanskoyu armiyeyu nominalno ponad 26 tisyach cholovik faktichno navchenih regulyarnih vijsk do 12 tisyach cholovik U kvitni francuzki vijska pid komanduvannyam generala zrobili nastup proti velikogo mista Puebli sho na shlyahu iz Verakrus do stolici Meksiki mista Mehiko Garnizon Puebli skladavsya golovnim chinom iz opolchenciv indianciv Voyini buli napivodyagneni bagato ozbroyenih lishe machete vsi garmati zastarilogo zrazka a poroh do nih nizkoyi yakosti Komanduvav meksikancyami general Ignasio Saragosa 5 travnya 1862 roku francuzi 2500 cholovik atakuvali panivni nad Puebloyu forti Guadalupe i Loreto prote zustriti artilerijskim vognem i nastupnimi kontratakami meksikanciv zaznali porazki i vimusheni buli vidstupiti do svoyeyi vihidnoyi poziciyi div Bitva bilya Puebli Dyakuyuchi peremozi u cij bitvi meksikancyam vdalosya na rik zupiniti vtorgnennya interventiv u glibinu Meksiki sho bulo vikoristano dlya pidgotovki oporu Protyagom 1862 roku v Meksiku bula perekinuta francuzka armiya chiselnistyu do 30 tisyach cholovik u meksikanskih vodah diyav francuzkij flot Cimi silami komanduvav naznachenij u chervni general U berezni 1863 roku francuzi 30 000 cholovik rozpochali drugij nastup na Pueblu pid komanduvannyam generala Giraldi Meksikanski vijska pid komanduvannyam generala stijko zahishali misto Prote francuzi protyagom 16 18 bereznya otochili misto i vognem vazhkih garmat znyatih iz korabliv zrujnuvali jogo Meksikanski vijska do togo chasu buli rozdileni na dvi armiyi Persha 10 000 cholovik pid komanduvannyam generala Ignasio Komonforta prikrivala Mehiko Druga ocholyuvana Gonsalesom Ortegoyu 5 10 000 cholovik oboronyala Pueblu Zroblena drugoyu meksikanskoyu armiyeyu sproba prorvati kilce otochennya viyavilasya nevdaloyu 17 travnya 1863 roku zakinchilos prodovolstvo i garnizon Puebli kapitulyuvav U chervni 1863 roku francuzki vijska zajnyali Mehiko u lipni Meksika bula progoloshena imperiyeyu a u kvitni 1864 roku na meksikanskij prestol buv zvedenij stavlenik Napoleona III avstrijskij ercgercog Ferdinand Maksimilian Gabsburg Maksimilian I Protyagom 1864 1865 rokiv vsi osnovni centri Meksiki buli zahopleni interventami Aktivna partizanska borotba kontrnastup regulyarnih chastin meksikanskoyi armiyi sho zavdavali rishuchih udariv interventam tverda politika uryadu Huaresa yakij pragnuv vikoristati v interesah Meksiki franko amerikanski protirichchya yaki rizko zagostrilisya v period intervenciyi i nepopulyarnist meksikanskoyi avantyuri u samij Franciyi prizveli do nevdachi intervenciyi U berezni 1867 roku francuzki vijska pokinuli Meksiku Maksimilian yakij namagavsya chiniti opir meksikanskim vijskam u travni zaznav porazki pid Keretaro buv uzyatij v polon i rozstrilyanij 19 chervnya LiteraturaMeksikanskaya ekspediciya 1861 67 Sovetskaya istoricheskaya enciklopediya u 16 t pod red E M Zhukova M Sovetskaya enciklopediya 1966 T 9 Stvp 330 ros Meksikanskaya ekspediciya 1861 67 Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t gl red A M Prohorov 3 e izd M Sovetskaya enciklopediya 1969 1978 ros Meksikanskaya ekspediciya 1861 1867 Liniya adaptivnoj radiosvyazi Obektovaya protivovozdushnaya oborona pod obsh red N V Ogarkova M Voennoe izd vo M va oborony SSSR 1978 S 234 235 Sovetskaya voennaya enciklopediya v 8 t 1976 1980 t 5 ros Anglo Franko Isranskaya intervenciya 1861 67 v Meksike Latinskaya Amerika Enciklopedicheskij spravochnik v 2 t gl red V V Volskij Moskva Sovetskaya enciklopediya 1980 T 1 A K S 243 244 ros Meksikanska ekspediciya 1861 67 Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1981 T 6 Kulikiv Mikroklimat 552 s 22 ark il il tabl portr karti 1 ark s