Фе́рмій — трансурановий хімічний елемент під номером 100. Належить до групи актиноїдів. Відомо 18 його ізотопів
Історія
Вперше фермій одержано наприкінці 1952 року А. Гіорсо та іншими вченими Лос-Аламоської лабораторії у вигляді ізотопу 255Fm з періодом напіврозпаду Т1/2=20,1 год., який містився в пилу після першого термоядерного вибуху, зробленого США на атолі Еніветок 1 листопада 1952 року. Виявлений ізотоп — продукт послідовного захоплення 17 нейтронів ядрами 238U і семи β-розпадів.
Синтез фермію у лабораторії вдався вже на початку 1954 року у Нобель Інституті Стокгольма, при бомбардуванні 238U ядрами кисню:
Фермій — найважчий елемент, який вдалося добути захопленням нейтронів ядром атома. Для важчих елементів проходить розщеплення ядра при захопленні нейтрона.
Походження назви
Названий на честь Енріко Фермі.
Див. також
Посилання
- А. Гіорсо про фермій [ 6 вересня 2018 у Wayback Machine.] (англ.)
Література
- Глосарій термінів з хімії / уклад. Й. Опейда, О. Швайка ; Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім. Л. М. Литвиненка НАН України, Донецький національний університет. — Дон. : Вебер, 2008. — 738 с. — .
- . — [Чинний від 01.10.2019.] — К. : ДП «УкрНДНЦ», 2019. — 12 с.
Ця стаття потребує додаткових для поліпшення її . (липень 2016) |
![]() | Це незавершена стаття з хімії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Fe rmij transuranovij himichnij element pid nomerom 100 Nalezhit do grupi aktinoyidiv Vidomo 18 jogo izotopivFermij Fm Atomnij nomer 100Zovnishnij viglyad prostoyi rechovini radioaktivnij metalVlastivosti atomaAtomna masa molyarna masa 257 0951 a o m g mol Radius atoma 290 pmEnergiya ionizaciyi pershij elektron 630 kDzh mol eV Elektronna konfiguraciya Rn 5f12 7s2Himichni vlastivostiKovalentnij radius n a pmRadius iona n a pmElektronegativnist za Polingom 1 3Elektrodnij potencial Fm Fm3 1 96V Fm Fm2 2 37VStupeni okisnennya 3Termodinamichni vlastivostiGustina n a g sm Molyarna teployemnist n a Dzh K mol Teploprovidnist n a Vt m K Temperatura plavlennya 1800 KTeplota plavlennya n a kDzh molTemperatura kipinnya n a KTeplota viparovuvannya n a kDzh molMolyarnij ob yem n a sm molKristalichna gratkaPeriod gratki n a AVidnoshennya s a n aTemperatura Debaya n a KH He Li Be B C N O F Ne Na Mg Al Si P S Cl Ar K Ca Sc Ti V Cr Mn Fe Co Ni Cu Zn Ga Ge As Se Br Kr Rb Sr Y Zr Nb Mo Tc Ru Rh Pd Ag Cd In Sn Sb Te I Xe Cs Ba Hf Ta W Re Os Ir Pt Au Hg Tl Pb Bi Po At Rn Fr Ra Rf Db Sg Bh Hs Mt Ds Rg Cn Nh Fl Mc Lv Ts Og La Ce Pr Nd Pm Sm Eu Gd Tb Dy Ho Er Tm Yb Lu Ac Th Pa U Np Pu Am Cm Bk Cf Es Fm Md No Lr Fermij u VikishovishiIstoriyaVpershe fermij oderzhano naprikinci 1952 roku A Giorso ta inshimi vchenimi Los Alamoskoyi laboratoriyi u viglyadi izotopu 255Fm z periodom napivrozpadu T1 2 20 1 god yakij mistivsya v pilu pislya pershogo termoyadernogo vibuhu zroblenogo SShA na atoli Enivetok 1 listopada 1952 roku Viyavlenij izotop produkt poslidovnogo zahoplennya 17 nejtroniv yadrami 238U i semi b rozpadiv 94 239 P u 6 b 16 17 18 n g 100 255 256 257 F m displaystyle mathrm 239 94 Pu xrightarrow 6 beta 16 17 18 n gamma 100 255 256 257 Fm Sintez fermiyu u laboratoriyi vdavsya vzhe na pochatku 1954 roku u Nobel Instituti Stokgolma pri bombarduvanni 238U yadrami kisnyu 92 238 U 8 16 O 100 250 F m 4 0 1 n displaystyle mathrm 238 92 U 8 16 O longrightarrow 100 250 Fm 4 0 1 n Fermij najvazhchij element yakij vdalosya dobuti zahoplennyam nejtroniv yadrom atoma Dlya vazhchih elementiv prohodit rozsheplennya yadra pri zahoplenni nejtrona Pohodzhennya nazviNazvanij na chest Enriko Fermi Div takozhTransfermiyevi vijniPosilannyaA Giorso pro fermij 6 veresnya 2018 u Wayback Machine angl LiteraturaGlosarij terminiv z himiyi uklad J Opejda O Shvajka In t fiziko organichnoyi himiyi ta vuglehimiyi im L M Litvinenka NAN Ukrayini Doneckij nacionalnij universitet Don Veber 2008 738 s ISBN 978 966 335 206 0 Chinnij vid 01 10 2019 K DP UkrNDNC 2019 12 s Cya stattya potrebuye dodatkovih posilan na dzherela dlya polipshennya yiyi perevirnosti Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Zvernitsya na storinku obgovorennya za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno lipen 2016 Ce nezavershena stattya z himiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi