Фа цзя (法家, від китайського фа — закон) або Легі́зм (від лат. legis — закон) — давньокитайська філософська школа V—II ст. до н. е. Її вченням офіційно керувалося царство Цінь і підкорені ним царства. Представники школи стверджували про верховенство державного закону над усіма аспектами життя, проголошували необхідність монархії як умови законності, детального обліку в державі, доносительства, жорстких трудових і військових повинностей, доступності освіти тільки керівникам, а також складної системи винагород і покарань. На відміну від інших філософських шкіл Китаю того часу, у Фа цзя стверджувалося, що закони не абсолютні та можуть змінюватися в міру потреб держави.
Європейським аналогом легізму вважається макіавеллізм.
Головні ідеї
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpsTDFOMWJsOVJkV0Z1WDFSaGJtY3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVk4xYmw5UmRXRnVYMVJoYm1jdWFuQm4uanBn.jpg)
Філософія Фа цзя зосереджена на політичному устрої держави. Вона підносила особу монарха, закликаючи передати йому всю повноту влади, а намісників зробити простими виконавцями його волі, не дозволяти їм будь-що приймати на свій розсуд. Головна чеснота у вченні Фа цзя — безумовна покора закону. Цар — єдина людина, яка представляє спільні інтереси підданих, а тому найважливіша в державі. Важлива сама особа монарха, а не його особисті якості. В ідеалі цар — це посередня за здібностями людина, що не приймає рішень, а діє згідно чіткого алгоритму, описаного в законах, яких піддані дотримуються через страх перед покаранням. Монарх у вченні Фа цзя — це теж складова механізму державної влади, як і його піддані; цар вирізняється тільки місцем в ієрархії. Поганий цар в усякому разі кращий, ніж відсутність царя.
У Фа цзя проголошувалася необхідність рівності всіх перед законом. Простолюдини та вельможі однаково мають бути покарані за злочини, і однаково можуть бути винагороджені. Належно виконуючи свої обов'язки, навіть селянин міг би дослужитися до першого міністра. Призначення на вищу посаду потрібно ґрунтувати на попередніх задокументованих заслугах, не зважаючи на походження чи чию-небудь особисту думку про цю людину. Передусім просування по службі повинне відбуватися через військо як найбільш організовану структуру.
Держава повинна бути самодостатньою, уникати контактів з сусідами, в яких вбачалася постійна загроза. Селянство та військо складають основу благополуччя. Тому селянам потрібно видавати землю в приватне користування та винагороджувати їх за понаднормову працю. Для торгівлі всередині держави мають існувати загальні ціни, спроби нажитися, завищуючи їх задля власної вигоди, належить суворо карати. Також, у державі потрібно запровадити єдину систему мір і ваг. Управлінцям корисно встановити правильні назви для речей, дотримуватися однозначності, щоб не допускати вільного трактування наказів або непорозумінь. Дуже важлива легкість сполучення, держава може процвітати тільки тоді, коли є хороші дороги для доставки товарів, переміщення військ і гінців.
Представники Фа цзя вважали, що приклад давнини не завжди хороший, але досвід попередників правителям належить засвоювати. Традиції й честь, принципові в конфуціанстві, розглядалися легістами скептично як надто розмиті поняття. Закони, згідно легізму, не абсолютні й можуть змінюватися, не змінюється тільки принцип цілковитої покори їм. Існування надприродних сил у Фа цзя не заперечувалося, проте думки щодо їх стосунків з людиною різнилися. Попередник легізму Цзі Чань писав, що надприродні сили надто далекі від державних справ, тоді як власне легісти, такі як Хань Фей, стверджували, що без виконання законів Дао виконання державних законів неможливе.
Управління людьми в філософії Фа цзя засновувалося на ідеї, що вони корисливі, схильні до згубних задоволень. Тому їх потрібно постійно залякувати й карати, тримати неосвіченими та роз'єднаними, доцільні лише невеликі групи, що мають спільні заняття. Покарання повинні бути однаково суворими за будь-які злочини та проступки. Тоді народ боятиметься здійснювати важкі злочини. Милосердя дає поганий приклад, що законом можна безкарно знехтувати, тому вважалося ознакою слабкості. Якщо хтось порушить закон, але це принесе користь, то таку людину все одно потрібно покарати.
В Фа цзя схвалювалося доносительство, бо воно сприяє покаранням, а отже виконанню законів. Керівники не повинні довіряти підлеглим, а спиратися тільки на звітність і таємно перевіряти їхню чесність. Керувати державою цареві потрібно так, щоби це лишалося таємницею для інших. У нього не повинно бути особистих спонукань, навпаки, хороший цар — це той, що утримується від бажань та емоцій. Для підтримання порядку потрібна складна бюрократія, де кожна особа має обмежені знання про своє заняття та не відає як працюють інші, задовільняючись лише наказами керівників і звітами підлеглих. У цьому полягає головний парадокс легізму — монарх не повинен нічого робити з особистих спонукань, стаючи рабом своєї посади, де його особистість нічого не важить. І в той же час цар повинен обробляти величезну кількість звітів, змушений довіряти безлічі підданих, яким довіряти небезпечно, та змінювати закони відповідно до нових реалій.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5oTDBOb2FXNWxjMlZmY0d4aGFXNWZOV011WDBKRExXVnVMbk4yWnk4eU1qQndlQzFEYUdsdVpYTmxYM0JzWVdsdVh6VmpMbDlDUXkxbGJpNXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
Школа Фа цзя виникла в складних суспільно-політичних умовах Епохи воюючих царств. Попередником школи вважають політичного діяча царства Ці Гуань Чжуна 管仲 (720—645 до н. е.). Він був радником при царському дворі та першим в історії Китаю поставив державний закон (фа) понад особою царя. Він запропонував обмежувати доступ до знань, аби чітко розмежувати управлінців і виконавців, і запровадити покарання як основний метод управління населенням.
Його ідеї продовжив , радник , який жив у другій половині VI ст. до н. е., постановивши, що «шлях Неба» чи інакше зібрання релігійно-судових законів, надто далеке від простонароддя. Він запровадив кримінальне законодавство, записавши закони в «сін шу» — «укладі про покарання», що був відлитий у металі, імовірно на священних триногих посудинах. Ден Сі, сановник царства Чжен і сучасник Цзі Чаня, переробив «сін шу» на «чжу сін» — «бамбуковий уклад». Він зазначав, що для правителя важливо називати речі правильними іменами, бути величним і відстороненим від людей, часом жорстким, так само, як буває жорстоким Небо, насилаючи стихійні лиха.
У IV — першій половині III ст. до н. е. філософія Фа цзя оформлюється як самостійне вчення, що протистоїть конфуціанству. Фа цзя ввібрала елементи даосизму, моїзму та Мін цзя. Її представник наголошував, що правителю мало бути достойним, а потрібно також мати неабияку силу (ші) аби виконувати закони. Його послідовник Шень Бухай, перейнявши частину даосизму, стверджував — цареві належить дотримуватися «недіяння» — його влада повинна здійснюватися приховано від підлеглих.
Найповніше ідеї Фа цзя описав Шан Ян, сановник правителя держави Цінь Сяо Ґуна, в трактаті «Шан цзюнь шу». Він протиставляв народ закону, розглядаючи людину за її природою як охочу до різних згубних задоволень, які потрібно обмежувати. Шан Ян запропонував, що населення потрібно тримати неосвіченим, підтримувати доносительство, підносити землеробство та військову справу аби в народу не виникало шкідливих бажань. Землю належить видавати у власність особисто землеробам. Населення потрібно тримати роз'єднаним, поділеним на 5 чи 10 дворів, де всі одне одного знають; тоді порушники закону не зможуть сподіватися на захист. Покарання повинні бути завжди суворими, незалежно від тяжкості вчинку; при цьому кожен підданий, який виконує свої обов'язки краще, ніж вимагається, повинен отримати винагороду. Всі рівні перед законом, до жодної людини не може бути поблажки з огляду на її походження чи попередні заслуги. В такому разі люди боятимуться порушувати закон і держава процвітатиме. Крім того, красномовство й мистецтва визначалися як шкідливі, бо відволікають від корисних обов'язків. Єдиним загальнодержавним заняттям могла бути тільки війна, бо вона підтримує потребу в детальному обліку, чіткому підпорядкуванні та безперебійному виробництві. Також Шан Ян вказував на необхідність розбудови доріг, запровадження єдиної системи мір і ваг, боротьбу з торговою спекуляцією. Примітно, що сам Шан Ян став великим феодалом і запроваджував власні ідеї на практиці в своїх володіннях. Проте при наступному цареві, Хуейвень Цзюневі, філософа було жорстоко страчено.
Завершив формування легізму Хань Фей, поєднавши вчення Шеня Бухая, Шан Яна та Шень Дао з конфуціанством і даосизмом. Хань Фей визнавав верховною силою Дао, котрій кориться правитель. Головною рисою правителя, важливою для слідування Дао, вважав утримання від задоволень і беземоційність. Державні справи, за його поглядами, повинні бути таємними для підлеглих, так само як природа й доля. Спроби осягнути їх призводять до зайвих думок, натомість закони природи, долі та держави потрібно просто беззаперечно виконувати.
У IV ст. до н. е. легізм поширився в царстві Цінь, а коли воно за правління Цінь Ши Хуан-ді, що припало на 247—210 роки до н. е., підкорило навколишні царства, утворивши Китайську імперію, легізм став панівною ідеологією. Проте вже після смерті першого імператора розпочалися міжусобиці, а гігантоманія імперії з такими проєктами як Великий китайський мур і теракотова армія, що виснажували економіку, а також репресії, спричинили занепад легізму.
Упродовж середини II ст. до н. е. легізм зазнав сильного впливу конфуціанства та втратив самостійність як філософська школа, але його елементи інтегрувалися до політики управління державою. Сам термін «Фа цзя» вперше вжив Сима Тан, батько історика Сима Цяня в II ст. до н. е. Вже Сима Тан відгукувався про цю філософську школу як «сувору та недоброзичливу», котра «не розрізняє родичів і незнайомців, а також не робить різниці між шляхетним і низьким: все визначається за законом». Він критикував підхід легістів як «одноразову політику, яку не можна застосовувати постійно», але також схвалював такі її аспекти, як шанування правителів і чітке розмежування обов'язків. Через століття ханський бібліотекар Лю Сян виділив десять текстів у імператорській бібліотеці належними до Фа цзя. Відтоді категорія «Фа цзя» стала використовуватися для класифікації та аналізу ранньої китайської філософської думки.
Наприкінці XIX — початку XX ст. вчення Фа цзя стало здобувати популярність серед противників імператорської влади. В 1920-1940-і роки представники гоміндану та китайські етатисти на чолі з Ченем Ці-тяном пропагували створення неолегізму. Хань Фея та Лі Си високо оцінював історик Ху Ши. У 1970-і роки під час антиконфуціанського руху в КНР ідеї легізму на короткий час були проголошені попередниками вчення Мао Цзедуна.
Головні представники
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekk0TDFOMFlYUjFaVjl2Wmw5VGFHRnVaMTlaWVc1bkxtcHdaeTh5TWpCd2VDMVRkR0YwZFdWZmIyWmZVMmhoYm1kZldXRnVaeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Див. також
Примітки
- Scharfstein, Ben-Ami (1 січня 1995). Amoral Politics: The Persistent Truth of Machiavellism (англ.). SUNY Press. с. 21—55. ISBN .
- Pines, Yuri (10 грудня 2014). Legalism in Chinese Philosophy. Процитовано 6 листопада 2020.
- «Гуань-цзи», глава 48
Посилання
- Легізм // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2001. — Т. 3 : К — М. — С. 466. — .
- Етика легізму (законників) Тофтул М. Г. Сучасний словник з етики. — Житомир: Вид-во ЖДУ ім. І. Франка, 2014. — 416с.
- Stanford Encyclopedia of Philosophy Archive: Legalism in Chinese Philosophy
Література
- «Філософський словник» / За ред. В. І. Шинкарука. 2.вид., перероб. і доп. К.: Голов. Ред. УРЕ, 1986.
- Ben-Ami Scharfstein. Amoral Politics: The Persistent Truth of Machiavellism. SUNY Press, 1995. 342 p.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Fa czya 法家 vid kitajskogo fa zakon abo Legi zm vid lat legis zakon davnokitajska filosofska shkola V II st do n e Yiyi vchennyam oficijno keruvalosya carstvo Cin i pidkoreni nim carstva Predstavniki shkoli stverdzhuvali pro verhovenstvo derzhavnogo zakonu nad usima aspektami zhittya progoloshuvali neobhidnist monarhiyi yak umovi zakonnosti detalnogo obliku v derzhavi donositelstva zhorstkih trudovih i vijskovih povinnostej dostupnosti osviti tilki kerivnikam a takozh skladnoyi sistemi vinagorod i pokaran Na vidminu vid inshih filosofskih shkil Kitayu togo chasu u Fa czya stverdzhuvalosya sho zakoni ne absolyutni ta mozhut zminyuvatisya v miru potreb derzhavi Yevropejskim analogom legizmu vvazhayetsya makiavellizm Golovni ideyiMonarh klyuchova osoba v filosofiyi Fa czya Imperator Sun Cyuan malyunok VII st Filosofiya Fa czya zoseredzhena na politichnomu ustroyi derzhavi Vona pidnosila osobu monarha zaklikayuchi peredati jomu vsyu povnotu vladi a namisnikiv zrobiti prostimi vikonavcyami jogo voli ne dozvolyati yim bud sho prijmati na svij rozsud Golovna chesnota u vchenni Fa czya bezumovna pokora zakonu Car yedina lyudina yaka predstavlyaye spilni interesi piddanih a tomu najvazhlivisha v derzhavi Vazhliva sama osoba monarha a ne jogo osobisti yakosti V ideali car ce poserednya za zdibnostyami lyudina sho ne prijmaye rishen a diye zgidno chitkogo algoritmu opisanogo v zakonah yakih piddani dotrimuyutsya cherez strah pered pokarannyam Monarh u vchenni Fa czya ce tezh skladova mehanizmu derzhavnoyi vladi yak i jogo piddani car viriznyayetsya tilki miscem v iyerarhiyi Poganij car v usyakomu razi krashij nizh vidsutnist carya U Fa czya progoloshuvalasya neobhidnist rivnosti vsih pered zakonom Prostolyudini ta velmozhi odnakovo mayut buti pokarani za zlochini i odnakovo mozhut buti vinagorodzheni Nalezhno vikonuyuchi svoyi obov yazki navit selyanin mig bi dosluzhitisya do pershogo ministra Priznachennya na vishu posadu potribno gruntuvati na poperednih zadokumentovanih zaslugah ne zvazhayuchi na pohodzhennya chi chiyu nebud osobistu dumku pro cyu lyudinu Peredusim prosuvannya po sluzhbi povinne vidbuvatisya cherez vijsko yak najbilsh organizovanu strukturu Derzhava povinna buti samodostatnoyu unikati kontaktiv z susidami v yakih vbachalasya postijna zagroza Selyanstvo ta vijsko skladayut osnovu blagopoluchchya Tomu selyanam potribno vidavati zemlyu v privatne koristuvannya ta vinagorodzhuvati yih za ponadnormovu pracyu Dlya torgivli vseredini derzhavi mayut isnuvati zagalni cini sprobi nazhitisya zavishuyuchi yih zadlya vlasnoyi vigodi nalezhit suvoro karati Takozh u derzhavi potribno zaprovaditi yedinu sistemu mir i vag Upravlincyam korisno vstanoviti pravilni nazvi dlya rechej dotrimuvatisya odnoznachnosti shob ne dopuskati vilnogo traktuvannya nakaziv abo neporozumin Duzhe vazhliva legkist spoluchennya derzhava mozhe procvitati tilki todi koli ye horoshi dorogi dlya dostavki tovariv peremishennya vijsk i ginciv Predstavniki Fa czya vvazhali sho priklad davnini ne zavzhdi horoshij ale dosvid poperednikiv pravitelyam nalezhit zasvoyuvati Tradiciyi j chest principovi v konfucianstvi rozglyadalisya legistami skeptichno yak nadto rozmiti ponyattya Zakoni zgidno legizmu ne absolyutni j mozhut zminyuvatisya ne zminyuyetsya tilki princip cilkovitoyi pokori yim Isnuvannya nadprirodnih sil u Fa czya ne zaperechuvalosya prote dumki shodo yih stosunkiv z lyudinoyu riznilisya Poperednik legizmu Czi Chan pisav sho nadprirodni sili nadto daleki vid derzhavnih sprav todi yak vlasne legisti taki yak Han Fej stverdzhuvali sho bez vikonannya zakoniv Dao vikonannya derzhavnih zakoniv nemozhlive Upravlinnya lyudmi v filosofiyi Fa czya zasnovuvalosya na ideyi sho voni korislivi shilni do zgubnih zadovolen Tomu yih potribno postijno zalyakuvati j karati trimati neosvichenimi ta roz yednanimi docilni lishe neveliki grupi sho mayut spilni zanyattya Pokarannya povinni buti odnakovo suvorimi za bud yaki zlochini ta prostupki Todi narod boyatimetsya zdijsnyuvati vazhki zlochini Miloserdya daye poganij priklad sho zakonom mozhna bezkarno znehtuvati tomu vvazhalosya oznakoyu slabkosti Yaksho htos porushit zakon ale ce prinese korist to taku lyudinu vse odno potribno pokarati V Fa czya shvalyuvalosya donositelstvo bo vono spriyaye pokarannyam a otzhe vikonannyu zakoniv Kerivniki ne povinni doviryati pidleglim a spiratisya tilki na zvitnist i tayemno pereviryati yihnyu chesnist Keruvati derzhavoyu carevi potribno tak shobi ce lishalosya tayemniceyu dlya inshih U nogo ne povinno buti osobistih sponukan navpaki horoshij car ce toj sho utrimuyetsya vid bazhan ta emocij Dlya pidtrimannya poryadku potribna skladna byurokratiya de kozhna osoba maye obmezheni znannya pro svoye zanyattya ta ne vidaye yak pracyuyut inshi zadovilnyayuchis lishe nakazami kerivnikiv i zvitami pidleglih U comu polyagaye golovnij paradoks legizmu monarh ne povinen nichogo robiti z osobistih sponukan stayuchi rabom svoyeyi posadi de jogo osobistist nichogo ne vazhit I v toj zhe chas car povinen obroblyati velicheznu kilkist zvitiv zmushenij doviryati bezlichi piddanih yakim doviryati nebezpechno ta zminyuvati zakoni vidpovidno do novih realij IstoriyaKitajski carstva v V st do n e Shkola Fa czya vinikla v skladnih suspilno politichnih umovah Epohi voyuyuchih carstv Poperednikom shkoli vvazhayut politichnogo diyacha carstva Ci Guan Chzhuna 管仲 720 645 do n e Vin buv radnikom pri carskomu dvori ta pershim v istoriyi Kitayu postaviv derzhavnij zakon fa ponad osoboyu carya Vin zaproponuvav obmezhuvati dostup do znan abi chitko rozmezhuvati upravlinciv i vikonavciv i zaprovaditi pokarannya yak osnovnij metod upravlinnya naselennyam Jogo ideyi prodovzhiv radnik yakij zhiv u drugij polovini VI st do n e postanovivshi sho shlyah Neba chi inakshe zibrannya religijno sudovih zakoniv nadto daleke vid prostonaroddya Vin zaprovadiv kriminalne zakonodavstvo zapisavshi zakoni v sin shu ukladi pro pokarannya sho buv vidlitij u metali imovirno na svyashennih trinogih posudinah Den Si sanovnik carstva Chzhen i suchasnik Czi Chanya pererobiv sin shu na chzhu sin bambukovij uklad Vin zaznachav sho dlya pravitelya vazhlivo nazivati rechi pravilnimi imenami buti velichnim i vidstoronenim vid lyudej chasom zhorstkim tak samo yak buvaye zhorstokim Nebo nasilayuchi stihijni liha U IV pershij polovini III st do n e filosofiya Fa czya oformlyuyetsya yak samostijne vchennya sho protistoyit konfucianstvu Fa czya vvibrala elementi daosizmu moyizmu ta Min czya Yiyi predstavnik nagoloshuvav sho pravitelyu malo buti dostojnim a potribno takozh mati neabiyaku silu shi abi vikonuvati zakoni Jogo poslidovnik Shen Buhaj perejnyavshi chastinu daosizmu stverdzhuvav carevi nalezhit dotrimuvatisya nediyannya jogo vlada povinna zdijsnyuvatisya prihovano vid pidleglih Najpovnishe ideyi Fa czya opisav Shan Yan sanovnik pravitelya derzhavi Cin Syao Guna v traktati Shan czyun shu Vin protistavlyav narod zakonu rozglyadayuchi lyudinu za yiyi prirodoyu yak ohochu do riznih zgubnih zadovolen yaki potribno obmezhuvati Shan Yan zaproponuvav sho naselennya potribno trimati neosvichenim pidtrimuvati donositelstvo pidnositi zemlerobstvo ta vijskovu spravu abi v narodu ne vinikalo shkidlivih bazhan Zemlyu nalezhit vidavati u vlasnist osobisto zemlerobam Naselennya potribno trimati roz yednanim podilenim na 5 chi 10 dvoriv de vsi odne odnogo znayut todi porushniki zakonu ne zmozhut spodivatisya na zahist Pokarannya povinni buti zavzhdi suvorimi nezalezhno vid tyazhkosti vchinku pri comu kozhen piddanij yakij vikonuye svoyi obov yazki krashe nizh vimagayetsya povinen otrimati vinagorodu Vsi rivni pered zakonom do zhodnoyi lyudini ne mozhe buti poblazhki z oglyadu na yiyi pohodzhennya chi poperedni zaslugi V takomu razi lyudi boyatimutsya porushuvati zakon i derzhava procvitatime Krim togo krasnomovstvo j mistectva viznachalisya yak shkidlivi bo vidvolikayut vid korisnih obov yazkiv Yedinim zagalnoderzhavnim zanyattyam mogla buti tilki vijna bo vona pidtrimuye potrebu v detalnomu obliku chitkomu pidporyadkuvanni ta bezperebijnomu virobnictvi Takozh Shan Yan vkazuvav na neobhidnist rozbudovi dorig zaprovadzhennya yedinoyi sistemi mir i vag borotbu z torgovoyu spekulyaciyeyu Primitno sho sam Shan Yan stav velikim feodalom i zaprovadzhuvav vlasni ideyi na praktici v svoyih volodinnyah Prote pri nastupnomu carevi Huejven Czyunevi filosofa bulo zhorstoko stracheno Zavershiv formuvannya legizmu Han Fej poyednavshi vchennya Shenya Buhaya Shan Yana ta Shen Dao z konfucianstvom i daosizmom Han Fej viznavav verhovnoyu siloyu Dao kotrij koritsya pravitel Golovnoyu risoyu pravitelya vazhlivoyu dlya sliduvannya Dao vvazhav utrimannya vid zadovolen i bezemocijnist Derzhavni spravi za jogo poglyadami povinni buti tayemnimi dlya pidleglih tak samo yak priroda j dolya Sprobi osyagnuti yih prizvodyat do zajvih dumok natomist zakoni prirodi doli ta derzhavi potribno prosto bezzaperechno vikonuvati U IV st do n e legizm poshirivsya v carstvi Cin a koli vono za pravlinnya Cin Shi Huan di sho pripalo na 247 210 roki do n e pidkorilo navkolishni carstva utvorivshi Kitajsku imperiyu legizm stav panivnoyu ideologiyeyu Prote vzhe pislya smerti pershogo imperatora rozpochalisya mizhusobici a gigantomaniya imperiyi z takimi proyektami yak Velikij kitajskij mur i terakotova armiya sho visnazhuvali ekonomiku a takozh represiyi sprichinili zanepad legizmu Uprodovzh seredini II st do n e legizm zaznav silnogo vplivu konfucianstva ta vtrativ samostijnist yak filosofska shkola ale jogo elementi integruvalisya do politiki upravlinnya derzhavoyu Sam termin Fa czya vpershe vzhiv Sima Tan batko istorika Sima Cyanya v II st do n e Vzhe Sima Tan vidgukuvavsya pro cyu filosofsku shkolu yak suvoru ta nedobrozichlivu kotra ne rozriznyaye rodichiv i neznajomciv a takozh ne robit riznici mizh shlyahetnim i nizkim vse viznachayetsya za zakonom Vin kritikuvav pidhid legistiv yak odnorazovu politiku yaku ne mozhna zastosovuvati postijno ale takozh shvalyuvav taki yiyi aspekti yak shanuvannya praviteliv i chitke rozmezhuvannya obov yazkiv Cherez stolittya hanskij bibliotekar Lyu Syan vidiliv desyat tekstiv u imperatorskij biblioteci nalezhnimi do Fa czya Vidtodi kategoriya Fa czya stala vikoristovuvatisya dlya klasifikaciyi ta analizu rannoyi kitajskoyi filosofskoyi dumki Naprikinci XIX pochatku XX st vchennya Fa czya stalo zdobuvati populyarnist sered protivnikiv imperatorskoyi vladi V 1920 1940 i roki predstavniki gomindanu ta kitajski etatisti na choli z Chenem Ci tyanom propaguvali stvorennya neolegizmu Han Feya ta Li Si visoko ocinyuvav istorik Hu Shi U 1970 i roki pid chas antikonfucianskogo ruhu v KNR ideyi legizmu na korotkij chas buli progolosheni poperednikami vchennya Mao Czeduna Golovni predstavnikiPogruddya Shan YanaShen Buhaj 420 337 do n e Li Kuj 403 387 do n e Shan Yan 390 338 do n e Syun Czi 298 238 do n e Han Fej 280 233 do n e Li Si 280 208 do n e Div takozhKitajske pravo Platonivska derzhava ArthashastraPrimitkiScharfstein Ben Ami 1 sichnya 1995 Amoral Politics The Persistent Truth of Machiavellism angl SUNY Press s 21 55 ISBN 978 0 7914 2279 3 Pines Yuri 10 grudnya 2014 Legalism in Chinese Philosophy Procitovano 6 listopada 2020 Guan czi glava 48PosilannyaLegizm Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2001 T 3 K M S 466 ISBN 966 7492 03 6 Etika legizmu zakonnikiv Toftul M G Suchasnij slovnik z etiki Zhitomir Vid vo ZhDU im I Franka 2014 416s ISBN 978 966 485 156 2 Stanford Encyclopedia of Philosophy Archive Legalism in Chinese PhilosophyLiteratura Filosofskij slovnik Za red V I Shinkaruka 2 vid pererob i dop K Golov Red URE 1986 Ben Ami Scharfstein Amoral Politics The Persistent Truth of Machiavellism SUNY Press 1995 342 p