Тростяне́цький райо́н — колишній район Вінницької області. Центр — смт Тростянець. Населення району становить 51 444 осіб (01.01.2018).
Тростянецький район | |||||
---|---|---|---|---|---|
ліквідована адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
![]() | |||||
Колишній район на карті ![]() | |||||
Основні дані | |||||
Країна: | ![]() | ||||
Область: | ![]() | ||||
Код КОАТУУ: | 0524100000 | ||||
Утворений: | 1923 | ||||
Ліквідований: | 17 липня 2020 | ||||
Населення: | ▼ 51 444 (01.01.2018) | ||||
Площа: | 860 км² | ||||
Густота: | 40,93 осіб/км² | ||||
Тел. код: | +380-4343 | ||||
Поштові індекси: | 24300—24361 | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | смт Тростянець | ||||
Селищні ради: | 1 | ||||
Сільські ради: | 17 | ||||
Смт: | 1 | ||||
Села: | 28 | ||||
Селища: | 8 | ||||
Районна влада | |||||
Голова ради: | Скапровська Людмила Василівна | ||||
Голова РДА: | Науменко Таїсія Іванівна | ||||
Вебсторінка: | Тростянецька РДА Тростянецька райрада | ||||
Адреса: | 24300, Вінницька область, Тростянецький район, смт. Тростянець, вул. Соборна, буд. 37 | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
Тростянецький район, як адміністративну одиницю, утворено в 1923 році, в 1962 році реорганізовано, а в 1965 році знову відновлено. В 1957 році село Тростянець було перейменоване в селище міського типу (станом на 01.01.2007 р. його площа становить 1127 га, населення 7,86 тис.чол.).
У районі 1 селищна і 17 сільських рад; 1 селище міського типу і 36 сільських населених пунктів.
Географія
Станом на 01.01.2007 року територія Тростянецького району становить 856 км², що становить 3,3 відсотки загальної площі Вінницької області. Протяжність з півночі на південь становить 42,9 км, а зі сходу на захід 30,5 км. Тростянеччина межує на півночі з Гайсинським, на сході з Теплицьким, на півдні з Бершадським та Чечельницьким, на заході з Тульчинським і Крижопільським районами.
Географія міст та сіл
На південному сході району, на берегах річки Берладинка розташоване мальовниче село Ободівка з населенням 3,26 тис. чол., другий за смт Тростянець населений пункт за промисловим потенціалом, рекреаційна зона району. Село існувало вже в XVI ст. під назвою Бодівка. За радянської влади теж мало статус районного центру. В селі розміщена низка підприємств, установ, організацій. До складу Ободівської сільської ради входить с. Бережанка (колишня Татарівка), якому в цьому році виповнилось 500 років. В с. Ободівка на межі з Бершадським районом в сосновому лісі поблизу ставків розташовані оздоровчі табори для дітей «Сосновий бір» та «Колос».
Найпівденніші села району — Торканівка і Дубівка, назва першого з яких також говорить про часті набіги татар. Цікава історія й інших населених пунктів району, приміром Гордіївки (зруйнованого в 1334 р городища «Арарат»), де є чимало курганів; Тростянчика (колись Костянтингорода), де виявлено Трипільське поселення І пол. ІІІ тис. до н. е., кургани XIX—XVIII ст. до н. е., поселення VII—VI ст.. до н. е., ранньослов'яське поселення ІІІ- IV ст. н. е.; Олександрівки (колись Славгорода, потім Вербецького).
Важливим населеним пунктом в історії становлення Тростянецького району є с. Капустяни, розташоване на західних межах району. На півночі району розташований Ладижин — місто обласного підпорядкування та с. Оляниця; на сході крайніми в географічному відношенні є села Скибинці, Глибочок, розташовані на березі річки Південний Буг.
Фізична географія
Район розташований в межах Подільського плато у південно-східній частині Вінницької області, на заході центральної частини України. Унікальність географічного положення регіону визначається як природнокліматичними умовами правобережної лісостепової зони України, так і відносно рівновіддаленістю від її головних промислово-економічних і торгових центрів.
У геоморфологічному відношенні район розміщений у межах північно-західної частини південного Побужжя, в основі якого лежить Український кристалічний щит, у межах Подільської височини (максимальна висота 284 м над рівнем моря — на території Капустянської сільської ради). Рельєф району носить водно-ерозійний характер. Ґрунти переважно темно-сірі та сірі опідзолені, глибожилуваті, важко- та середньосуглинкові.
Водна мережа на території району представлена річкою Південний Буг з його притоками Сільницею, Тростянцем, Бережанкою, Собом та рядом інших водостоків,— всього 11 річок, які течуть по долинах, балках і ярах. Найбільша річка області і району протікає в північно-східній частині Тростянеччини біля сіл Четвертинівка, Скибинці, Глибочок, Митківка, Тростянчик, на якій побудована і функціонує Глибочанська ГЕС. В надрах землі є певний запас мінеральних вод. На території району нараховується 69 ставків, водне дзеркало яких становить 845 га.
Корисні копалини: граніт, глина, пісок. В районі працюють кар'єри: глиняні в Тростянчику, Гордіївці, Савинцях, Ободівці, Ілляшівці, піщані та гранітні відповідно в Ладижині, Летківці та Губнику, Четвертинівці.
Клімат
Клімат помірно континентальний з вологою нестійкою зимою і теплим літом. Середньорічні температури: літня — +22˚С, зимова — −4,5˚С. Річна кількість опадів — 500 мм. Середня протяжність без морозного періоду 165—175 днів. Рельєф території і кліматичні умови сприяють розвитку сільського господарства та інших галузей господарського комплексу.
Заповідний фонд
Лісові площі становлять 15 684,95 га, де переважають мішані ліси. На території району існує 25 об'єктів природно-заповідного фонду, в тому числі загальнодержавного — 3 («Гайдамацька Балка» на території Цибулівської сільської ради, землекористувач Ободівське державне лісомисливське господарство; Верхівський парк на території Верхівської сільської ради, землекористувач Верхівський сільськогосподарський технікум; Ободівський парк на території Ободівської сільської ради, землекористувач Ободівська школа-інтернат), заказників місцевого значення — 4, пам'яток природи місцевого значення — 12, заповідних урочищ — 6.
Історія
Дані археологічних розкопок підтверджують, що вперше територію району заселяли племена в період неоліту (8-4 тис. років до н. е.). Пізніше тут з'являються поселення трипільської культури (3 тис. років до н. е.), поселення Черняхівської культури (урочище Дубина, 3-4 ст. до н. е.), поселення ранньослов'янської культури — 3 км на північний захід від селища (5-6 ст. до н. е.).
Черепки глиняного посуду знайдено при розкопках поселення ХІІ століття на «Половичі». Характерною рисою цього періоду був перехід до відтворюючих форм господарства -землеробства та скотарства. Пізніше в цих місцях селились племена уличів, чия територія проживання межувала з диким Полем. Наші предки вирощували пшеницю, ячмінь, просо. Земля оброблялась кістяною сохою. Тягловою силою були бики. Високою була і культура.
Після татарського нашестя наш край обезлюднів, пізніше знову став заселятись.
Перша документальна згадка про Тростянець датується 1598 роком. За переказами, стародавнє поселення існувало і раніше, лежало на південний захід від сучасного, але його пограбували і спалили дощенту. Згодом люди осіли на теперішньому місці, в долині річки Тростянець. Новому поселенню спочатку дали назву Адамгород, але згодом повернули стару назву, очевидно від слів «Тростина», «трясовина», бо місцевість у долині була заболочена, густо вкрита очеретом. Через село пролягав відомий Шпаків тракт, що сполучав північно-західні райони України з узбережжям Чорного моря. 29 разів цією дорогою робили набіги на Тростянець загони турків і татар; — жителі поселення рятувались від них у катакомбах.
У першій половині XVII ст. Тростянець багато разів переходив від одного власника до іншого (магнатів Вишневецьких, Потоцьких, Сабанських) мешканці його були кріпаками. Поміщицький гніт призводив до втечі кріпаків з маєтку, чимало з них брали участь у визвольній війні українського народу проти польської шляхти (1648—1654 рр.).
Неподалік містечка відбувались запеклі бої. 22-23 травня 1652 року під Батогом (нині с. Четвертинівка) українські козаки під проводом гетьмана Богдана Хмельницького розгромили 30-тисячне військо польської шляхти, очолюване коронним гетьманом Речі Посполитої Мартином Калиновським. 1649 року Тростянець увійшов до складу Брацлавського полку; за Андрусівським перемир'ям він залишився за Польщею і увійшов до складу Російської імперії аж 1793 року.
З 1797 року, згідно з новим адміністративним поділом, містечко увійшло до Брацлавського повіту Подільської губернії. З 90-х років XVIII ст. в містечку діяли два винокурні заводи, один з яких в 1864 році було переобладнано для виробництва спирту з меляси. 1834 р. став до ладу цукровий завод Потоцького, пізніше збудували млин, олійню, крупорушку. У 1840 році Тростянець з навколишніми селами, які становили родовий маєток графа Потоцького, було закладено в Петербурзьку опікунську раду.
1884 року до містечка від залізничної станції Демківка провели залізничну колію. Були в Тростянці друкарня та палітурна майстерня.
Наприкінці XIX століття в Тростянці (з передмістями Витягайлівкою та Качурівкою) мешкало 3338 православних, 78 католиків, 3 сектанти-розкольники, 1573 євреї — всього 5052 чол. Тут було волосне управління, поштово-телеграфна контора. Функціонували міська лікарня та лікарня при цукровому заводі. Діяли дві церковно-парафіяльні школи, двокласне училище при цукровому заводі та три єврейські молитовні школи. При училищі відкрили бібліотеку.
Радянську владу в Тростянці вперше встановлено в січні 1918 року, а відновлено в травні 1920 року.
З усією гостротою постало питання відбудови народного господарства, соціально-культурного будівництва. Уже 1924 року в Тростянці було дві початкові та 7-річна трудова школи, дитячий будинок, школа ліквідації неписьменності. Відкрили бібліотеку, клуб та самодіяльний театр, а також громадську їдальню, дитячий майданчик та дитячі ясла.
У травні 1928 року мешканці передмістя Качурівки організували сільськогосподарську артіль «Свій труд». У жовтні 1929 року в містечку було організовано сільськогосподарську артіль (колгосп) «Комінтерн». 1934 року за рішенням загальних зборів громадян села був організований колгосп, який отримав назву «Політвідділ». 1935 року колгосп «Комінтерн» був поділений на господарства ім. Комінтерну та ім. Паризької Комуни. Розвитку колгоспного руху сприяло створення 1930 року машинно-тракторної станції (МТС). Уже 1940 року колгоспники збирали з гектара по 16-18 цнт зернових,, 190—230 цнт цукрових буряків, 12 цнт соняшнику.
У 1921-22 роках починає працювати спиртовий завод, залізнична станція. Цукровий завод тоді було демонтовано, на його базі створено механічні майстерні, а на землях — радгосп. З 1930 року в Тростянці діяла авторемонтна майстерня, з 1934 р. — майстерня з ремонту тракторів і сільгоспмашин. Діяли також маслозавод, промкомбінат, дві електростанції. 1935 року відкрито середню школу, де навчалося 650 учнів, працювали заводський та районний клуби, бібліотека з книжковим фондом 6 тис. примірників.
Страшним лихом для жителів району був голод 1932—1933 років, не обминули район сталінські репресії. Особливо трагічною сторінкою історії були роки Великої Вітчизняної війни. 25-28 липня 1941 року район окупували фашистські війська, а 13-14 березня 1944 року частини 27-ї армії 2-го Українського фронту визволили район. Майже 20 тисяч тростянчан воювали на фронтах війни, понад 5 тисяч з них — загинули, багатьох нагороджено орденами і медалями, 6 стали Героями Радянського Союзу: Мазур Трифон Григорович з с. Савинці, Могильчак Іван Лазарович з с. Демидівка, Надутий Михайло Іванович з с. Цибулівка, Наконечний Анатолійович Гаврилович з м. Ладижин, Смовзюк Леонтій Семенович з с. Скибинці, Сокур Петро Трохимович з с. Демківка; 1 — повним кавалером орденів Слави (Грубий Тимофій Омелянович з с. Савинці).
В повоєнні роки в райцентрі та селах району не лише відновлювались старі, зруйновані підприємства, але й збудовано цілий ряд підприємств, об'єктів соціально-культурного та житлово-комунального призначення, багато зроблено щодо розвитку інфраструктури та благоустрою населених пунктів.
1962 року розпочалася реконструкція спиртового заводу, створено новий цех хлібопекарських дріжджів. Швидкими темпами зростали й інші підприємства. Тростянецький маслозавод 1970 року давав продукції у 20 разів більше, ніж 1950 року. Автобаза перетворилась на потужне підприємство «Союззаготтранс». 1965 року завершилось спорудження Тростянецького м'ясокомбінату — другого в області за потужністю підприємства з переробки м'яса.
В лютому 1951 року малочисельна артіль «Політвідділ» була приєднана до сільгоспартілі «Паризька комуна», а 1957 року з приєднанням до них артілі «Комінтерн» було утворено колективне господарство «Україна».
За післявоєнні роки введено в дію універмаг і ряд інших великих магазинів та закладів громадського харчування, будинок побуту, приміщення рай друкарні та редакції районної газети, районного управління юстиції, райсанепідемстанції, станції по боротьбі із захворюваннями тварин, райвузла зв'язку, ряд адміністративних споруд: районної і селищної рад, суду і прокуратури, райвідділу внутрішніх справ, райвійськкомату, райвно, першої та другої черги центральної районної лікарні. Введено в експлуатацію новий ринок, школу № 2, добудову до школи № 1, три дитячих садки, автовокзал, стадіон зі спортивним комплексом «Колос», ряд відомчих спортзалів, парк «Пам'ять».
Реконструйовано, збудовано виробничі бази райагробуду, МШПМК-51, райшляхрембуддільниці, транспортної контори і ПМК облспоживспілки, міжрайбази, нафтобази, АТП 10538, хлібоприймального підприємства, райсількомунгоспу і комбінату комунальних підприємств, цеху «Вторчермет», комбікормового заводу, райагрохіму, райагротехсервісу, райагромашу, управління з експлуатації газового господарства, районного підприємства електромереж, паливного складу.
Введено в експлуатацію чимало житла, багато зроблено щодо розвитку інфраструктури міста — шляхового сполучення, мереж водопостачання і газифікації, енергопостачання, радіофікації і телефонізації, благоустрою вулиць селища.
Здобуття Україною незалежності дало змогу українському народу самому дбати не лише про економічний, а й про соціально-культурний розвиток держави, її складових — регіонів, населених пунктів. Разом з тим це не захищало від об'єктивних труднощів, суб'єктивних помилок, упущень. З 1989 і практично до кінця XX ст. в державі тривав спад виробництва, уповільнився соціально-культурний розвиток, що мало місце і в життєдіяльності нашого району, райцентру. І лише після цього стали помітніші поліпшення, особливо відчутні вони в останні два роки, коли вдалося добитись стабілізації в господарському комплексі району, нарощування обсягів виробництва продукції, робіт, послуг, залучення ефективних власників та зростання заробітної плати працюючим, зменшення заборгованості по зарплаті, відкриття нових робочих місць, збільшення надходження коштів до районного бюджету, інвестицій, поліпшення соціального захисту населення, від чого залежить добробут людей, належне функціонування закладів бюджетної сфери. При цьому було забезпечено стабілізацію суспільно-політичної обстановки району. Значна увага в районі приділяється ефективному використанню кадрового потенціалу, роботі з кадрами, посиленню виконавської дисципліни та заохочення їх ініціативної, сумлінної, якісної і ефективної в умовах становлення ринкової економіки роботи.
Адміністративний устрій
Район адміністративно-територіальний поділяється на 1 селищну раду та 17 сільських рад, які об'єднують 47 населених пунктів та підпорядковані . Адміністративний центр — смт Тростянець.
|
Економіка
Харчова галузь представлена 6 підприємствами: ВАТ «Тростянецький м'ясокомбінат», ДП «Тростянецький спиртовий завод», АТЗТ «Тростянецький молочний завод», ЗАТ «Капустянський цукор», ТОВ Агрофірма «Ободівський цукор». ТОВ «Тростянецький міжгосподарський комбікормовий завод», які виробляють м'ясо і субпродукти І категорії, ковбасні вироби, цукор-пісок, спирт ректифікований, цільномолочну продукцію, масло тваринне, казеїн.
ВАТ «Тростянецьке РП „Агромаш“» проводить ремонт сільськогосподарської техніки.
Будівельних організацій — 3 (ЗАТ «Ободівка-газ», філія «Тростянецький райавтодор», МШБПМК-51).
Сільське господарство
Питома вага агроформувань у загальному обсягу виробництва становить 52,1 відсоток, господарств населення 47,9 відсотків. Вирощуються зернові культури, цукровий буряк, соняшник, енергетичні культури соя та ріпак. Врожайність зернових — 36 ц/га, цукрових буряків — 310 ц/га, Насіння соняшника — 21 ц/га.
Племінних форм по розведенню племінного молодняка ВРХ порід української червоно-рябої, української чорно-рябої, симентальської — 7; свиней порід великої білої, української м'ясної та червоно-поясної — 4.
Найкращі сільгосппідприємства району — СТОВ «Колос» с. Капустяни та ДП ДГ «Олександрівське», АКПП «Україна», АПКК «Перемога». За радянських часів урожаї в районі були найвищими не лише в Україні, а і в Союзі[].
Транспорт і комунікації
Залізничні станції Тростянець-Подільський, Демківка, Ладижин. Експлуатаційна довжина залізничних колій — 44,1 км. Автомобільних доріг — 286,4 км, в тому числі доріг з твердим покриттям — 267,5 км. Автошляхи: Т 0202, Т 0222 та Т 0224.
Автостанція знаходиться у місті Тростянець по вулиці Соборній. Станом на 2022 рік виконується сполучення з Києвом, Вінницею, Одесою, Бершаддю, Піщанкою, Ольгополем, Чечельником,
Газифіковано населених пунктів — 25
Електрозв'язок: 22 сільських і 1 районна АТС, базові станції мобільного зв'язку «UMC» та «Київстар». Кількість абонентів АТС району — 4838 чол. В районі діє ефірне радіомовлення на базі КП «Тростянецьке районне радіомовлення». Тираж районної газети «Тростянецькі вісті» — 3200
Соціальна сфера
Освіта
- Верхівській коледж, Вінницького Національного Аграрного Університету
- загальноосвітніх навчальних закладів — 24, в тому числі НВК «СЗШ І-ІІІ ступенів № 1-гімназія» смт. Тростянець
- Ободівська допоміжна школа-інтернат
- Кількість дошкільних закладів — 23
- Кількість шкільних бібліотек — 26, Бібліотечний фонд — 245016
- дитячих музичних шкіл — 2
Охорона здоров'я
- Тростянецька центральна районна лікарня та Ободівська номерна районна лікарня.
- Лікарських амбулаторій сімейної медицини — 5
Забезпеченість лікарняними ліжками у розрахунку на 10 тис. населення — 55,2. Забезпеченість лікарями на 10 тис. населення — 25,8 чол. Кількість аптек — 15
Культура
У Тростянецькому районі Вінницької області під охороною держави розташовано 10 пам'яток архітектури і містобудування, з них 4 — національного значення. На території району розташовано 24 пам'ятки археології, 66 — історії, 2 — архітектури, 2 — культури. До пам'яток історії та архітектури відноситься центральна садиба та палац Сабанських, які збудовані в 1899 році в с. Верхівка з парком площею 20 га з рідкісних порід дерев. В с. Нова Ободівка відкрито пам'ятник всесвітньо відомому художнику, нашому земляку Олексі Новаківському. В с. Четвертинівка працює музей-комплекс «Батозька битва». Шанувальникам поезії російського поета О. С. Пушкіна буде цікаво дізнатись, що по дорозі з Тульчина в Ободівку через Тростянець у гості до пана Сабанського в його геніальній голові народились чарівні рядки вірша, присвяченого не менш чарівній доньці пана Кароліні: «Я рожден, чтобы любить: И следовать за Вами …»
У населених пунктах району є 25 пам'ятників і меморіальних комплексів загиблим у Великій Вітчизняній війні 1941—1945 років воїнам, Меморіал пам'яті в смт Тростянець зі стелами загиблим в роки Жовтневої революції, громадянської і Великої Вітчизняної війни, при виконанні інтернаціонального обов'язку, жертвам політичних репресій і голодоморів. Пам'ятник Невідомому солдату в с. Верхівка зі стелами загиблим в роки Великої Вітчизняної війни. Пам'ятники жертвам голодомору є також в селах Ободівка, Олександрівка. В с. Цибулівка розташований меморіальний комплекс Пам'яті євреїв, депортованих фашистами з м. Сирета, що на Буковині, які загинули від рук гітлерівських загарбників в 1941 році в місцевому гетто.
Політика
25 травня 2014 року відбулися Президентські вибори України. У межах Тростянецького району було створено 36 виборчих дільниць. Явка на виборах складала — 67,94 % (проголосували 19 398 із 28 552 виборців). Найбільшу кількість голосів отримав Петро Порошенко — 61,75 % (11 978 виборців); Юлія Тимошенко — 20,25 % (3 928 виборців), Олег Ляшко — 7,02 % (1 362 виборців), Анатолій Гриценко — 3,95 % (767 виборців). Решта кандидатів набрали меншу кількість голосів. Кількість недійсних або зіпсованих бюлетенів — 0,90 %.
Знамениті події
На — 12 липня 1914 року в селі Тростянчик відбулося знамените весілля. В садибі місцевого священника Петра Длугопольського видавали заміж старшу дочку Ніну, студентку Київського інституту благородних дівиць. Женився на ній студент Київського університету Святого Володимира Михайло Драй-Хмара, згодом відомий український поет, літературознавець, перекладач, поліглот, який володів 19-ма іноземними мовами. Він — один із п'яти «неокласиків», кращих літераторів двадцятих років минулого століття, до плеяди яких входили Максим Рильський, Микола Зеров, Павло Филипович, Юрій Клен і Михайло Драй-Хмара.
В якості високого гостя на весілля прибув відомий український композитор Микола Дмитрович Леонтович, який свого часу був викладечем в Тульчинському єпархіальному училище, де навчалася наречена. З ним приїхав згодом відомий композитор, теоретик української музичної культури Микола Олексійович Грінченко. В ролі дружби, боярина на торжестві був й відомий український поет Павло Филипович.
Про історію з весіллям у Тростянчику і долю людей, які в ньому брали участь розповідається в публіцистичній статті письменника Олександра Горобця «На весліллу у Драй-Хмари в Тростянчику», яка опублікована в «Посилані» на сайті Тростянецького району у Вікіпедії.
Виноски
- Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
- Розпорядження Президента України від 28 травня 2020 року № З76/2020-рп «Про призначення Т.Науменко головою Тростянецької районної державної адміністрації Вінницької області»
- . Офіційний вебпортал парламенту України (укр.). Архів оригіналу за 21 липня 2020. Процитовано 8 грудня 2020.
- Постанова Ради Міністрів Української РСР «Про створення заказників, ботанічного саду та дендрологічного парку загальнодержавного значення» від 13.02.1989 № 53
- http://www.licasoft.com.ua/index.php/component/lica/?href=0&view=text&base=1&id=1197174&menu=1[недоступне посилання з липня 2019]
- Адміністративно-територіальний устрій Тростянецького району на сайті Верховної Ради України
- ПроКом, ТОВ НВП. Центральна виборча комісія - ІАС "Вибори Президента України". www.cvk.gov.ua. Процитовано 26 березня 2016.
Література
- Тростянецький район // Історія міст і сіл Української РСР : у 26 т. / П.Т. Тронько (голова Головної редколегії). — К. : Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1967 - 1974 — том Вінницька область / А.Ф. Олійник (голова редколегії тому), 1972 : 788с. — С.598-627
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Тростянецький район (Вінницька область) |
- Олександр Горобець На весіллі у Драй-Хмари в Тростянчику
- Тростянець — Інформаційно-пізнавальний портал | Вінницька область у складі УРСР (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР: Вінницька область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1972. — 630 с.)
- сайт Тростянця
Цю статтю треба для відповідності Вікіпедії. (Вересень 2011) |
Тульчинський район | Ладижин | Гайсинський район |
Крижопільський район | ![]() | Теплицький район |
Піщанський район | Чечельницький район | Бершадський район |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Trostyaneckij rajon Trostyane ckij rajo n kolishnij rajon Vinnickoyi oblasti Centr smt Trostyanec Naselennya rajonu stanovit 51 444 osib 01 01 2018 Trostyaneckij rajon likvidovana administrativno teritorialna odinicya Gerb Prapor Kolishnij rajon na karti Vinnicka oblast Osnovni dani Krayina SRSR USRR Ukrayina Oblast Vinnicka oblast Kod KOATUU 0524100000 Utvorenij 1923 Likvidovanij 17 lipnya 2020 Naselennya 51 444 01 01 2018 Plosha 860 km Gustota 40 93 osib km Tel kod 380 4343 Poshtovi indeksi 24300 24361 Naseleni punkti ta radi Rajonnij centr smt Trostyanec Selishni radi 1 Silski radi 17 Smt 1 Sela 28 Selisha 8 Rajonna vlada Golova radi Skaprovska Lyudmila Vasilivna Golova RDA Naumenko Tayisiya Ivanivna Vebstorinka Trostyanecka RDA Trostyanecka rajrada Adresa 24300 Vinnicka oblast Trostyaneckij rajon smt Trostyanec vul Soborna bud 37 Mapa Trostyaneckij rajon u Vikishovishi Trostyaneckij rajon yak administrativnu odinicyu utvoreno v 1923 roci v 1962 roci reorganizovano a v 1965 roci znovu vidnovleno V 1957 roci selo Trostyanec bulo perejmenovane v selishe miskogo tipu stanom na 01 01 2007 r jogo plosha stanovit 1127 ga naselennya 7 86 tis chol U rajoni 1 selishna i 17 silskih rad 1 selishe miskogo tipu i 36 silskih naselenih punktiv GeografiyaStanom na 01 01 2007 roku teritoriya Trostyaneckogo rajonu stanovit 856 km sho stanovit 3 3 vidsotki zagalnoyi ploshi Vinnickoyi oblasti Protyazhnist z pivnochi na pivden stanovit 42 9 km a zi shodu na zahid 30 5 km Trostyanechchina mezhuye na pivnochi z Gajsinskim na shodi z Teplickim na pivdni z Bershadskim ta Chechelnickim na zahodi z Tulchinskim i Krizhopilskim rajonami Geografiya mist ta sil Na pivdennomu shodi rajonu na beregah richki Berladinka roztashovane malovniche selo Obodivka z naselennyam 3 26 tis chol drugij za smt Trostyanec naselenij punkt za promislovim potencialom rekreacijna zona rajonu Selo isnuvalo vzhe v XVI st pid nazvoyu Bodivka Za radyanskoyi vladi tezh malo status rajonnogo centru V seli rozmishena nizka pidpriyemstv ustanov organizacij Do skladu Obodivskoyi silskoyi radi vhodit s Berezhanka kolishnya Tatarivka yakomu v comu roci vipovnilos 500 rokiv V s Obodivka na mezhi z Bershadskim rajonom v sosnovomu lisi poblizu stavkiv roztashovani ozdorovchi tabori dlya ditej Sosnovij bir ta Kolos Najpivdennishi sela rajonu Torkanivka i Dubivka nazva pershogo z yakih takozh govorit pro chasti nabigi tatar Cikava istoriya j inshih naselenih punktiv rajonu primirom Gordiyivki zrujnovanogo v 1334 r gorodisha Ararat de ye chimalo kurganiv Trostyanchika kolis Kostyantingoroda de viyavleno Tripilske poselennya I pol III tis do n e kurgani XIX XVIII st do n e poselennya VII VI st do n e rannoslov yaske poselennya III IV st n e Oleksandrivki kolis Slavgoroda potim Verbeckogo Vazhlivim naselenim punktom v istoriyi stanovlennya Trostyaneckogo rajonu ye s Kapustyani roztashovane na zahidnih mezhah rajonu Na pivnochi rajonu roztashovanij Ladizhin misto oblasnogo pidporyadkuvannya ta s Olyanicya na shodi krajnimi v geografichnomu vidnoshenni ye sela Skibinci Glibochok roztashovani na berezi richki Pivdennij Bug Fizichna geografiya Rajon roztashovanij v mezhah Podilskogo plato u pivdenno shidnij chastini Vinnickoyi oblasti na zahodi centralnoyi chastini Ukrayini Unikalnist geografichnogo polozhennya regionu viznachayetsya yak prirodnoklimatichnimi umovami pravoberezhnoyi lisostepovoyi zoni Ukrayini tak i vidnosno rivnoviddalenistyu vid yiyi golovnih promislovo ekonomichnih i torgovih centriv U geomorfologichnomu vidnoshenni rajon rozmishenij u mezhah pivnichno zahidnoyi chastini pivdennogo Pobuzhzhya v osnovi yakogo lezhit Ukrayinskij kristalichnij shit u mezhah Podilskoyi visochini maksimalna visota 284 m nad rivnem morya na teritoriyi Kapustyanskoyi silskoyi radi Relyef rajonu nosit vodno erozijnij harakter Grunti perevazhno temno siri ta siri opidzoleni glibozhiluvati vazhko ta serednosuglinkovi Vodna merezha na teritoriyi rajonu predstavlena richkoyu Pivdennij Bug z jogo pritokami Silniceyu Trostyancem Berezhankoyu Sobom ta ryadom inshih vodostokiv vsogo 11 richok yaki techut po dolinah balkah i yarah Najbilsha richka oblasti i rajonu protikaye v pivnichno shidnij chastini Trostyanechchini bilya sil Chetvertinivka Skibinci Glibochok Mitkivka Trostyanchik na yakij pobudovana i funkcionuye Glibochanska GES V nadrah zemli ye pevnij zapas mineralnih vod Na teritoriyi rajonu narahovuyetsya 69 stavkiv vodne dzerkalo yakih stanovit 845 ga Korisni kopalini granit glina pisok V rajoni pracyuyut kar yeri glinyani v Trostyanchiku Gordiyivci Savincyah Obodivci Illyashivci pishani ta granitni vidpovidno v Ladizhini Letkivci ta Gubniku Chetvertinivci Klimat Klimat pomirno kontinentalnij z vologoyu nestijkoyu zimoyu i teplim litom Serednorichni temperaturi litnya 22 S zimova 4 5 S Richna kilkist opadiv 500 mm Serednya protyazhnist bez moroznogo periodu 165 175 dniv Relyef teritoriyi i klimatichni umovi spriyayut rozvitku silskogo gospodarstva ta inshih galuzej gospodarskogo kompleksu Zapovidnij fond Lisovi ploshi stanovlyat 15 684 95 ga de perevazhayut mishani lisi Na teritoriyi rajonu isnuye 25 ob yektiv prirodno zapovidnogo fondu v tomu chisli zagalnoderzhavnogo 3 Gajdamacka Balka na teritoriyi Cibulivskoyi silskoyi radi zemlekoristuvach Obodivske derzhavne lisomislivske gospodarstvo Verhivskij park na teritoriyi Verhivskoyi silskoyi radi zemlekoristuvach Verhivskij silskogospodarskij tehnikum Obodivskij park na teritoriyi Obodivskoyi silskoyi radi zemlekoristuvach Obodivska shkola internat zakaznikiv miscevogo znachennya 4 pam yatok prirodi miscevogo znachennya 12 zapovidnih urochish 6 IstoriyaDani arheologichnih rozkopok pidtverdzhuyut sho vpershe teritoriyu rajonu zaselyali plemena v period neolitu 8 4 tis rokiv do n e Piznishe tut z yavlyayutsya poselennya tripilskoyi kulturi 3 tis rokiv do n e poselennya Chernyahivskoyi kulturi urochishe Dubina 3 4 st do n e poselennya rannoslov yanskoyi kulturi 3 km na pivnichnij zahid vid selisha 5 6 st do n e Cherepki glinyanogo posudu znajdeno pri rozkopkah poselennya HII stolittya na Polovichi Harakternoyu risoyu cogo periodu buv perehid do vidtvoryuyuchih form gospodarstva zemlerobstva ta skotarstva Piznishe v cih miscyah selilis plemena ulichiv chiya teritoriya prozhivannya mezhuvala z dikim Polem Nashi predki viroshuvali pshenicyu yachmin proso Zemlya obroblyalas kistyanoyu sohoyu Tyaglovoyu siloyu buli biki Visokoyu bula i kultura Pislya tatarskogo nashestya nash kraj obezlyudniv piznishe znovu stav zaselyatis Persha dokumentalna zgadka pro Trostyanec datuyetsya 1598 rokom Za perekazami starodavnye poselennya isnuvalo i ranishe lezhalo na pivdennij zahid vid suchasnogo ale jogo pograbuvali i spalili doshentu Zgodom lyudi osili na teperishnomu misci v dolini richki Trostyanec Novomu poselennyu spochatku dali nazvu Adamgorod ale zgodom povernuli staru nazvu ochevidno vid sliv Trostina tryasovina bo miscevist u dolini bula zabolochena gusto vkrita ocheretom Cherez selo prolyagav vidomij Shpakiv trakt sho spoluchav pivnichno zahidni rajoni Ukrayini z uzberezhzhyam Chornogo morya 29 raziv ciyeyu dorogoyu robili nabigi na Trostyanec zagoni turkiv i tatar zhiteli poselennya ryatuvalis vid nih u katakombah U pershij polovini XVII st Trostyanec bagato raziv perehodiv vid odnogo vlasnika do inshogo magnativ Vishneveckih Potockih Sabanskih meshkanci jogo buli kripakami Pomishickij gnit prizvodiv do vtechi kripakiv z mayetku chimalo z nih brali uchast u vizvolnij vijni ukrayinskogo narodu proti polskoyi shlyahti 1648 1654 rr Nepodalik mistechka vidbuvalis zapekli boyi 22 23 travnya 1652 roku pid Batogom nini s Chetvertinivka ukrayinski kozaki pid provodom getmana Bogdana Hmelnickogo rozgromili 30 tisyachne vijsko polskoyi shlyahti ocholyuvane koronnim getmanom Rechi Pospolitoyi Martinom Kalinovskim 1649 roku Trostyanec uvijshov do skladu Braclavskogo polku za Andrusivskim peremir yam vin zalishivsya za Polsheyu i uvijshov do skladu Rosijskoyi imperiyi azh 1793 roku Z 1797 roku zgidno z novim administrativnim podilom mistechko uvijshlo do Braclavskogo povitu Podilskoyi guberniyi Z 90 h rokiv XVIII st v mistechku diyali dva vinokurni zavodi odin z yakih v 1864 roci bulo pereobladnano dlya virobnictva spirtu z melyasi 1834 r stav do ladu cukrovij zavod Potockogo piznishe zbuduvali mlin olijnyu kruporushku U 1840 roci Trostyanec z navkolishnimi selami yaki stanovili rodovij mayetok grafa Potockogo bulo zakladeno v Peterburzku opikunsku radu 1884 roku do mistechka vid zaliznichnoyi stanciyi Demkivka proveli zaliznichnu koliyu Buli v Trostyanci drukarnya ta paliturna majsternya Naprikinci XIX stolittya v Trostyanci z peredmistyami Vityagajlivkoyu ta Kachurivkoyu meshkalo 3338 pravoslavnih 78 katolikiv 3 sektanti rozkolniki 1573 yevreyi vsogo 5052 chol Tut bulo volosne upravlinnya poshtovo telegrafna kontora Funkcionuvali miska likarnya ta likarnya pri cukrovomu zavodi Diyali dvi cerkovno parafiyalni shkoli dvoklasne uchilishe pri cukrovomu zavodi ta tri yevrejski molitovni shkoli Pri uchilishi vidkrili biblioteku Radyansku vladu v Trostyanci vpershe vstanovleno v sichni 1918 roku a vidnovleno v travni 1920 roku Z usiyeyu gostrotoyu postalo pitannya vidbudovi narodnogo gospodarstva socialno kulturnogo budivnictva Uzhe 1924 roku v Trostyanci bulo dvi pochatkovi ta 7 richna trudova shkoli dityachij budinok shkola likvidaciyi nepismennosti Vidkrili biblioteku klub ta samodiyalnij teatr a takozh gromadsku yidalnyu dityachij majdanchik ta dityachi yasla U travni 1928 roku meshkanci peredmistya Kachurivki organizuvali silskogospodarsku artil Svij trud U zhovtni 1929 roku v mistechku bulo organizovano silskogospodarsku artil kolgosp Komintern 1934 roku za rishennyam zagalnih zboriv gromadyan sela buv organizovanij kolgosp yakij otrimav nazvu Politviddil 1935 roku kolgosp Komintern buv podilenij na gospodarstva im Kominternu ta im Parizkoyi Komuni Rozvitku kolgospnogo ruhu spriyalo stvorennya 1930 roku mashinno traktornoyi stanciyi MTS Uzhe 1940 roku kolgospniki zbirali z gektara po 16 18 cnt zernovih 190 230 cnt cukrovih buryakiv 12 cnt sonyashniku U 1921 22 rokah pochinaye pracyuvati spirtovij zavod zaliznichna stanciya Cukrovij zavod todi bulo demontovano na jogo bazi stvoreno mehanichni majsterni a na zemlyah radgosp Z 1930 roku v Trostyanci diyala avtoremontna majsternya z 1934 r majsternya z remontu traktoriv i silgospmashin Diyali takozh maslozavod promkombinat dvi elektrostanciyi 1935 roku vidkrito serednyu shkolu de navchalosya 650 uchniv pracyuvali zavodskij ta rajonnij klubi biblioteka z knizhkovim fondom 6 tis primirnikiv Strashnim lihom dlya zhiteliv rajonu buv golod 1932 1933 rokiv ne obminuli rajon stalinski represiyi Osoblivo tragichnoyu storinkoyu istoriyi buli roki Velikoyi Vitchiznyanoyi vijni 25 28 lipnya 1941 roku rajon okupuvali fashistski vijska a 13 14 bereznya 1944 roku chastini 27 yi armiyi 2 go Ukrayinskogo frontu vizvolili rajon Majzhe 20 tisyach trostyanchan voyuvali na frontah vijni ponad 5 tisyach z nih zaginuli bagatoh nagorodzheno ordenami i medalyami 6 stali Geroyami Radyanskogo Soyuzu Mazur Trifon Grigorovich z s Savinci Mogilchak Ivan Lazarovich z s Demidivka Nadutij Mihajlo Ivanovich z s Cibulivka Nakonechnij Anatolijovich Gavrilovich z m Ladizhin Smovzyuk Leontij Semenovich z s Skibinci Sokur Petro Trohimovich z s Demkivka 1 povnim kavalerom ordeniv Slavi Grubij Timofij Omelyanovich z s Savinci V povoyenni roki v rajcentri ta selah rajonu ne lishe vidnovlyuvalis stari zrujnovani pidpriyemstva ale j zbudovano cilij ryad pidpriyemstv ob yektiv socialno kulturnogo ta zhitlovo komunalnogo priznachennya bagato zrobleno shodo rozvitku infrastrukturi ta blagoustroyu naselenih punktiv 1962 roku rozpochalasya rekonstrukciya spirtovogo zavodu stvoreno novij ceh hlibopekarskih drizhdzhiv Shvidkimi tempami zrostali j inshi pidpriyemstva Trostyaneckij maslozavod 1970 roku davav produkciyi u 20 raziv bilshe nizh 1950 roku Avtobaza peretvorilas na potuzhne pidpriyemstvo Soyuzzagottrans 1965 roku zavershilos sporudzhennya Trostyaneckogo m yasokombinatu drugogo v oblasti za potuzhnistyu pidpriyemstva z pererobki m yasa V lyutomu 1951 roku malochiselna artil Politviddil bula priyednana do silgospartili Parizka komuna a 1957 roku z priyednannyam do nih artili Komintern bulo utvoreno kolektivne gospodarstvo Ukrayina Za pislyavoyenni roki vvedeno v diyu univermag i ryad inshih velikih magaziniv ta zakladiv gromadskogo harchuvannya budinok pobutu primishennya raj drukarni ta redakciyi rajonnoyi gazeti rajonnogo upravlinnya yusticiyi rajsanepidemstanciyi stanciyi po borotbi iz zahvoryuvannyami tvarin rajvuzla zv yazku ryad administrativnih sporud rajonnoyi i selishnoyi rad sudu i prokuraturi rajviddilu vnutrishnih sprav rajvijskkomatu rajvno pershoyi ta drugoyi chergi centralnoyi rajonnoyi likarni Vvedeno v ekspluataciyu novij rinok shkolu 2 dobudovu do shkoli 1 tri dityachih sadki avtovokzal stadion zi sportivnim kompleksom Kolos ryad vidomchih sportzaliv park Pam yat Rekonstrujovano zbudovano virobnichi bazi rajagrobudu MShPMK 51 rajshlyahrembuddilnici transportnoyi kontori i PMK oblspozhivspilki mizhrajbazi naftobazi ATP 10538 hliboprijmalnogo pidpriyemstva rajsilkomungospu i kombinatu komunalnih pidpriyemstv cehu Vtorchermet kombikormovogo zavodu rajagrohimu rajagrotehservisu rajagromashu upravlinnya z ekspluataciyi gazovogo gospodarstva rajonnogo pidpriyemstva elektromerezh palivnogo skladu Vvedeno v ekspluataciyu chimalo zhitla bagato zrobleno shodo rozvitku infrastrukturi mista shlyahovogo spoluchennya merezh vodopostachannya i gazifikaciyi energopostachannya radiofikaciyi i telefonizaciyi blagoustroyu vulic selisha Zdobuttya Ukrayinoyu nezalezhnosti dalo zmogu ukrayinskomu narodu samomu dbati ne lishe pro ekonomichnij a j pro socialno kulturnij rozvitok derzhavi yiyi skladovih regioniv naselenih punktiv Razom z tim ce ne zahishalo vid ob yektivnih trudnoshiv sub yektivnih pomilok upushen Z 1989 i praktichno do kincya XX st v derzhavi trivav spad virobnictva upovilnivsya socialno kulturnij rozvitok sho malo misce i v zhittyediyalnosti nashogo rajonu rajcentru I lishe pislya cogo stali pomitnishi polipshennya osoblivo vidchutni voni v ostanni dva roki koli vdalosya dobitis stabilizaciyi v gospodarskomu kompleksi rajonu naroshuvannya obsyagiv virobnictva produkciyi robit poslug zaluchennya efektivnih vlasnikiv ta zrostannya zarobitnoyi plati pracyuyuchim zmenshennya zaborgovanosti po zarplati vidkrittya novih robochih misc zbilshennya nadhodzhennya koshtiv do rajonnogo byudzhetu investicij polipshennya socialnogo zahistu naselennya vid chogo zalezhit dobrobut lyudej nalezhne funkcionuvannya zakladiv byudzhetnoyi sferi Pri comu bulo zabezpecheno stabilizaciyu suspilno politichnoyi obstanovki rajonu Znachna uvaga v rajoni pridilyayetsya efektivnomu vikoristannyu kadrovogo potencialu roboti z kadrami posilennyu vikonavskoyi disciplini ta zaohochennya yih iniciativnoyi sumlinnoyi yakisnoyi i efektivnoyi v umovah stanovlennya rinkovoyi ekonomiki roboti Administrativnij ustrijDokladnishe Administrativnij ustrij Trostyaneckogo rajonu Vinnicka oblast Rajon administrativno teritorialnij podilyayetsya na 1 selishnu radu ta 17 silskih rad yaki ob yednuyut 47 naselenih punktiv ta pidporyadkovani Administrativnij centr smt Trostyanec strukturastruktura strukturastruktura EkonomikaHarchova galuz predstavlena 6 pidpriyemstvami VAT Trostyaneckij m yasokombinat DP Trostyaneckij spirtovij zavod ATZT Trostyaneckij molochnij zavod ZAT Kapustyanskij cukor TOV Agrofirma Obodivskij cukor TOV Trostyaneckij mizhgospodarskij kombikormovij zavod yaki viroblyayut m yaso i subprodukti I kategoriyi kovbasni virobi cukor pisok spirt rektifikovanij cilnomolochnu produkciyu maslo tvarinne kazeyin VAT Trostyanecke RP Agromash provodit remont silskogospodarskoyi tehniki Budivelnih organizacij 3 ZAT Obodivka gaz filiya Trostyaneckij rajavtodor MShBPMK 51 Silske gospodarstvo Pitoma vaga agroformuvan u zagalnomu obsyagu virobnictva stanovit 52 1 vidsotok gospodarstv naselennya 47 9 vidsotkiv Viroshuyutsya zernovi kulturi cukrovij buryak sonyashnik energetichni kulturi soya ta ripak Vrozhajnist zernovih 36 c ga cukrovih buryakiv 310 c ga Nasinnya sonyashnika 21 c ga Pleminnih form po rozvedennyu pleminnogo molodnyaka VRH porid ukrayinskoyi chervono ryaboyi ukrayinskoyi chorno ryaboyi simentalskoyi 7 svinej porid velikoyi biloyi ukrayinskoyi m yasnoyi ta chervono poyasnoyi 4 Najkrashi silgosppidpriyemstva rajonu STOV Kolos s Kapustyani ta DP DG Oleksandrivske AKPP Ukrayina APKK Peremoga Za radyanskih chasiv urozhayi v rajoni buli najvishimi ne lishe v Ukrayini a i v Soyuzi dzherelo Transport i komunikaciyi Zaliznichni stanciyi Trostyanec Podilskij Demkivka Ladizhin Ekspluatacijna dovzhina zaliznichnih kolij 44 1 km Avtomobilnih dorig 286 4 km v tomu chisli dorig z tverdim pokrittyam 267 5 km Avtoshlyahi T 0202 T 0222 ta T 0224 Avtostanciya znahoditsya u misti Trostyanec po vulici Sobornij Stanom na 2022 rik vikonuyetsya spoluchennya z Kiyevom Vinniceyu Odesoyu Bershaddyu Pishankoyu Olgopolem Chechelnikom Gazifikovano naselenih punktiv 25 Elektrozv yazok 22 silskih i 1 rajonna ATS bazovi stanciyi mobilnogo zv yazku UMC ta Kiyivstar Kilkist abonentiv ATS rajonu 4838 chol V rajoni diye efirne radiomovlennya na bazi KP Trostyanecke rajonne radiomovlennya Tirazh rajonnoyi gazeti Trostyanecki visti 3200Socialna sferaOsvita Verhivskij koledzh Vinnickogo Nacionalnogo Agrarnogo Universitetu zagalnoosvitnih navchalnih zakladiv 24 v tomu chisli NVK SZSh I III stupeniv 1 gimnaziya smt Trostyanec Obodivska dopomizhna shkola internat Kilkist doshkilnih zakladiv 23 Kilkist shkilnih bibliotek 26 Bibliotechnij fond 245016 dityachih muzichnih shkil 2 Ohorona zdorov ya Trostyanecka centralna rajonna likarnya ta Obodivska nomerna rajonna likarnya Likarskih ambulatorij simejnoyi medicini 5 Zabezpechenist likarnyanimi lizhkami u rozrahunku na 10 tis naselennya 55 2 Zabezpechenist likaryami na 10 tis naselennya 25 8 chol Kilkist aptek 15 Kultura Dokladnishe Pam yatki istoriyi Trostyaneckogo rajonu Dokladnishe Pam yatki arhitekturi Trostyaneckogo rajonu Vinnicka oblast Dokladnishe Pam yatki arheologiyi Trostyaneckogo rajonu U Trostyaneckomu rajoni Vinnickoyi oblasti pid ohoronoyu derzhavi roztashovano 10 pam yatok arhitekturi i mistobuduvannya z nih 4 nacionalnogo znachennya Na teritoriyi rajonu roztashovano 24 pam yatki arheologiyi 66 istoriyi 2 arhitekturi 2 kulturi Do pam yatok istoriyi ta arhitekturi vidnositsya centralna sadiba ta palac Sabanskih yaki zbudovani v 1899 roci v s Verhivka z parkom plosheyu 20 ga z ridkisnih porid derev V s Nova Obodivka vidkrito pam yatnik vsesvitno vidomomu hudozhniku nashomu zemlyaku Oleksi Novakivskomu V s Chetvertinivka pracyuye muzej kompleks Batozka bitva Shanuvalnikam poeziyi rosijskogo poeta O S Pushkina bude cikavo diznatis sho po dorozi z Tulchina v Obodivku cherez Trostyanec u gosti do pana Sabanskogo v jogo genialnij golovi narodilis charivni ryadki virsha prisvyachenogo ne mensh charivnij donci pana Karolini Ya rozhden chtoby lyubit I sledovat za Vami U naselenih punktah rajonu ye 25 pam yatnikiv i memorialnih kompleksiv zagiblim u Velikij Vitchiznyanij vijni 1941 1945 rokiv voyinam Memorial pam yati v smt Trostyanec zi stelami zagiblim v roki Zhovtnevoyi revolyuciyi gromadyanskoyi i Velikoyi Vitchiznyanoyi vijni pri vikonanni internacionalnogo obov yazku zhertvam politichnih represij i golodomoriv Pam yatnik Nevidomomu soldatu v s Verhivka zi stelami zagiblim v roki Velikoyi Vitchiznyanoyi vijni Pam yatniki zhertvam golodomoru ye takozh v selah Obodivka Oleksandrivka V s Cibulivka roztashovanij memorialnij kompleks Pam yati yevreyiv deportovanih fashistami z m Sireta sho na Bukovini yaki zaginuli vid ruk gitlerivskih zagarbnikiv v 1941 roci v miscevomu getto Politika25 travnya 2014 roku vidbulisya Prezidentski vibori Ukrayini U mezhah Trostyaneckogo rajonu bulo stvoreno 36 viborchih dilnic Yavka na viborah skladala 67 94 progolosuvali 19 398 iz 28 552 viborciv Najbilshu kilkist golosiv otrimav Petro Poroshenko 61 75 11 978 viborciv Yuliya Timoshenko 20 25 3 928 viborciv Oleg Lyashko 7 02 1 362 viborciv Anatolij Gricenko 3 95 767 viborciv Reshta kandidativ nabrali menshu kilkist golosiv Kilkist nedijsnih abo zipsovanih byuleteniv 0 90 Znameniti podiyiNa 12 lipnya 1914 roku v seli Trostyanchik vidbulosya znamenite vesillya V sadibi miscevogo svyashennika Petra Dlugopolskogo vidavali zamizh starshu dochku Ninu studentku Kiyivskogo institutu blagorodnih divic Zhenivsya na nij student Kiyivskogo universitetu Svyatogo Volodimira Mihajlo Draj Hmara zgodom vidomij ukrayinskij poet literaturoznavec perekladach poliglot yakij volodiv 19 ma inozemnimi movami Vin odin iz p yati neoklasikiv krashih literatoriv dvadcyatih rokiv minulogo stolittya do pleyadi yakih vhodili Maksim Rilskij Mikola Zerov Pavlo Filipovich Yurij Klen i Mihajlo Draj Hmara V yakosti visokogo gostya na vesillya pribuv vidomij ukrayinskij kompozitor Mikola Dmitrovich Leontovich yakij svogo chasu buv vikladechem v Tulchinskomu yeparhialnomu uchilishe de navchalasya narechena Z nim priyihav zgodom vidomij kompozitor teoretik ukrayinskoyi muzichnoyi kulturi Mikola Oleksijovich Grinchenko V roli druzhbi boyarina na torzhestvi buv j vidomij ukrayinskij poet Pavlo Filipovich Pro istoriyu z vesillyam u Trostyanchiku i dolyu lyudej yaki v nomu brali uchast rozpovidayetsya v publicistichnij statti pismennika Oleksandra Gorobcya Na veslillu u Draj Hmari v Trostyanchiku yaka opublikovana v Posilani na sajti Trostyaneckogo rajonu u Vikipediyi VinoskiPostanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv Rozporyadzhennya Prezidenta Ukrayini vid 28 travnya 2020 roku Z76 2020 rp Pro priznachennya T Naumenko golovoyu Trostyaneckoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi Vinnickoyi oblasti Oficijnij vebportal parlamentu Ukrayini ukr Arhiv originalu za 21 lipnya 2020 Procitovano 8 grudnya 2020 Postanova Radi Ministriv Ukrayinskoyi RSR Pro stvorennya zakaznikiv botanichnogo sadu ta dendrologichnogo parku zagalnoderzhavnogo znachennya vid 13 02 1989 53 http www licasoft com ua index php component lica href 0 amp view text amp base 1 amp id 1197174 amp menu 1 nedostupne posilannya z lipnya 2019 Administrativno teritorialnij ustrij Trostyaneckogo rajonu na sajti Verhovnoyi Radi Ukrayini ProKom TOV NVP Centralna viborcha komisiya IAS Vibori Prezidenta Ukrayini www cvk gov ua Procitovano 26 bereznya 2016 LiteraturaTrostyaneckij rajon Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR u 26 t P T Tronko golova Golovnoyi redkolegiyi K Golovna redakciya URE AN URSR 1967 1974 tom Vinnicka oblast A F Olijnik golova redkolegiyi tomu 1972 788s S 598 627PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Trostyaneckij rajon Vinnicka oblast Oleksandr Gorobec Na vesilli u Draj Hmari v Trostyanchiku Trostyanec Informacijno piznavalnij portal Vinnicka oblast u skladi URSR Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Vinnicka oblast K Golovna redakciya URE AN URSR 1972 630 s sajt Trostyancya Cyu stattyu treba vikifikuvati dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit dodavannyam dorechnih vnutrishnih posilan abo vdoskonalennyam rozmitki statti Veresen 2011 Tulchinskij rajon Ladizhin Gajsinskij rajon Krizhopilskij rajon Teplickij rajon Pishanskij rajon Chechelnickij rajon Bershadskij rajon