Товстолу́г — село в Україні, у Великогаївській сільській громаді Тернопільського району Тернопільської області.
село Товстолуг | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Тернопільська область |
Район | Тернопільський район |
Громада | Великогаївська сільська громада |
Основні дані | |
Перша згадка | 1482 |
Населення | 719 |
Територія | 2.250 км² |
Густота населення | 319.56 осіб/км² |
Поштовий індекс | 47742 |
Телефонний код | +380 352 |
Катойконіми | товстолузці |
Географічні дані | |
Географічні координати | 49°28′41″ пн. ш. 25°43′35″ сх. д. / 49.47806° пн. ш. 25.72639° сх. д.Координати: 49°28′41″ пн. ш. 25°43′35″ сх. д. / 49.47806° пн. ш. 25.72639° сх. д. |
Водойми | Гнізна |
Найближча залізнична станція | Дичків |
Місцева влада | |
Адреса ради | 47722, Тернопільська обл, Тернопільський р-н, с. Великі Гаї, вул. Галицька, 47 |
Карта | |
![]() Товстолуг | |
![]() Товстолуг | |
Мапа | |
|
Було центром сільської ради, якій підпорядковувалося с. Застінка. Від вересня 2015 року ввійшло у склад Великогаївської сільської громади.
Населення — 715 осіб (2014).
Географія
Розташоване на річці Гнізна, лівій притоці річки Серету басейну Дністра, в центрі району за 12 км на південний захід від міста Тернопіль та 6 км на південь від найближчої залізничної зупинки Дичків.
Площа села становить 3,1 квадратних кілометрів. Кількість дворів становить 350.
У селі є вулиці: Богдана Хмельницького, Глиняна, Застіноцька, Лесі Українки, Набережна, Невідома, Центральна, Франка, Центральна та Шевченка.
Історія
Поблизу Товстолуга виявлено археологічні пам'ятки давньоруської культури. Давньоруський могильник розміщений в урочищі “Могилки”. На могильнику наявні курганні та підплитові поховання. Кургани розкопав в 1877 році А.Кіркор. Антропологічні дослідження провів І.Коперницький.
Перша писемна згадка походить з 1482 р.згідно з актами гродськими і земськими як власність Якуба Ворони. Назва походить, найімовірніше, від місця розташування – серед розлогих, “товстих”, багатих сінокосами лук.
У 1760 році відбулося селянське повстання.
У 1832 році в Товстолузі була дерев’яна церква, працювало дві каменоломні. Село славилося роботами місцевих каменярів, які виготовляли фіґури і надгробки.
Окрім рільництва, частина населення займалася видобутком та обробкою каменю з місцевих каменоломень; працювали династії майстрів-каменотесів, які виготовляли «фіґури», пам'ятники, здебільшого надгробні.
1890 року в селі працювали каменеломні та корчма. У 1913 році споруджено костел (згорів за радянської влади).
1915 року велика земельна власність належала Мохнацькому.
Перед Першою світова війною діяли дві читальні «Просвіти» та одна москвофільська.
В УСС і УГА воювали Григорій Гуцал, Ярослав Дупак, Василь Жминда, Василь, Іван і Петро Назарки, сотник УГА Осип (Йосип) Павлишин (1892–1942), Михайло Терний, Іван Томків, Василь, Іван і Степан Шайнюки,
За сприяння педагогів-просвітян Товстолугу О.-Л. i T. Павлишиних у 1920-1930-ті організовано протиалкогольне товариство «Відродження», відновлено діяльність «Просвіти», утворені товариства «Січ», «Союз українок», «Рідна школа», кооператива, «Маслосоюз», хор, драмгурток.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk00THlWRU1DVTVSQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREFsT1RRbFJERWxPVFlsUkRBbFFrTmZKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpETGw4bFJEQWxRVEVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpVbFJERWxPRFFsUkRBbFFqQWxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVRd0pUa3hKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXhKVGsySlVReEpUaEdYeVZFTUNWQk1pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01GOGxSREFsT1VRbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRalFsUkRBbFFrUWxSREFsUWtVbFJERWxPVGRmSlVRd0pVRTRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNFh5VkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxRVElsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRFbE9ETWxSREFsUWpjbFJERWxPVFl1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVTVSQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREFsT1RRbFJERWxPVFlsUkRBbFFrTmZKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpETGw4bFJEQWxRVEVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpVbFJERWxPRFFsUkRBbFFqQWxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVRd0pUa3hKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXhKVGsySlVReEpUaEdYeVZFTUNWQk1pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01GOGxSREFsT1VRbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRalFsUkRBbFFrUWxSREFsUWtVbFJERWxPVGRmSlVRd0pVRTRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNFh5VkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxRVElsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRFbE9ETWxSREFsUWpjbFJERWxPVFl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У 1930-ті роки завершено будівництво триповерхового Народного дому — одного з найкращих на Тернопільщині.
Населення
Зміни населення | ||
---|---|---|
Рік | Населення | Зміна |
1832 | 286 | — |
1890 | 965 | +237.4% |
1989 | 1189 | +23.2% |
2001 | 722 | −39.3% |
2007 | 770 | +6.6% |
2014 | 715 | −7.1% |
У 2014 році в селі мешкало 715 осіб. 1890 року в селі мешкало 965 жителів, із них – 643 українців, 294 поляки та 28 євреїв. Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 1189 осіб, з яких 543 чоловіки та 646 жінок.
За переписом населення України 2001 року в селі мешкали 722 особи.
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 99,86 % |
російська | 0,14 % |
Соціальна сфера
У селі працює . Заснована 1968 року. У школі є комп'ютерний клас, фізіотерапевтичний кабінет та гурток «Каменотес».
Відомо, що 1851 року заснована однокласна школа.
Також у селі працює бібліотека.
Культура
У селі є клуб.
Охорона здоров'я
У селі працює фельдшерсько-акушерський пункт.
Економіка
У селі є відділення зв'язку, ПМП «Агрон», фермерське господарства та торговельні заклади.
- Вівці на фермі ПМП «Агрон»
- Квітуче поле
Пам'ятки
Історії та природи
У полі на схід від села серед поля є пам'ятка історії та культури України — XVI століття. На кургані зростає ботанічна пам'ятка природи — Товстолузький дуб.
- Козацька могила і Товстолузький дуб
Архітектури
Є церква святого Юрія Побідоносця (1900 р., кам'яна) збудована на місці колишньої дерев'яної.
Не дарма церква мурована — місцеве населення здавна професійно займалося видобутком та обробкою каменю з навколишніх каменоломень. Про майстерність місцевих династій каменотесів свідчать численні скульптури на старому цвинтарі, а також древня, як на око, кінця XVIII ст. «фігура» святого Яна Непомука край дороги. Стилістично — динамічна, бароково-вигнута, з майстерно виконаними складками тканини одягу. Фігуру приписують або самому Іванові Георгію Пінзелю, або комусь з його учнів.
- Церква святого Георгія Побідоносця
Інші
Є хрест на честь скасування панщини.
У 1967 р. встановлено монумент жителям села, що загинули в Другій світовій війні (високий бетонно-кам'яний пам'ятник авторства тернопільського скульптора В. Панчишина). В 1992 р. з'явився пам'ятник Тарасові Шевченку (скульптор Т. Шулик).
Насипано символічну могилу Борцям за волю України (1991 р.).
- Скульптура святого Іоана Непомука
Щойновиявлена пам'ятка монументального мистецтва. Розташована біля господарського двору і дороги.
Робота самодіяльних майстрів, виготовлена із каменю (встановлена 1801 р.).
Постамент — 2,8х0,95х0,95 м, висота скульптури 1,3 м; цоколь — 1,25х2,3х2,3 м, площа — 0,0006 га.
- Фігура святого Яна Непомука
Спорт
Є футбольний клуб , який бере участь у першості області та чемпіонату україни серед аматорських команд.
Діє футбольний клуб Товстолуг-Застінка. який бере участь у районній лізі по футболу.
- ФК «Товстолуг-Застінка 2020р»
- ФК «Товстолуг-Застінка 2024р»
Відомі люди
Народилися
- Іриней-Іван Назарко (1905–1976) — релігійний діяч, вчений-теолог, доктор філософії, професор;
- Олександра Гаврилюк (1936–1998) — ланкова місцевого колгоспу, Герой соціалістичної праці (1965)
- Зенон Гнопко — диригент, діяч культури
- Петро Литвин (1961),, — фотожурналіст, підприємець, меценат,
- Осип-Лев Павлишин (1882 - 1942) року — вчитель, вояк УГА, громадсько-політичний діяч, також проживав тут.
Пов'язані зі селом
- Мар'ян Вархолік — майстер-сірникар, лауреат «Національного реєстру рекордів України» в номінації «Найбільша барельєфна картина із сірників» за сірникове відтворення Архікатедрального собору Непорочного Зачаття Пресвятої Богородиці, автор ще більше 40 інших робіт із сірників. Сьогодні навряд здивуєш когось грою на гітарі чи бандурі, а от Мар'ян Вархолік може зіграти на музичних інструментах, зроблених власноруч. Колишній діджей майструє гітари та бандури зі звичайних сірників! На черзі - скрипка та піаніно. Тоді можна буде зіграти в сірниковому оркестрі. Мар'ян створює із сірників також макети храмів, стадіонів, картини, вишиванки. А не так давно він презентував портрет Т.Г. Шевченка.
- Михайло Миколенко — педагог, громадсько-політичний діяч, голова Тернопільської обласної ради (2006–2009) — директором середньої школи, проживає, працював.
Примітки
- Довідник поштових адрес України. ukrposhta.com. 2020. Процитовано 30 липня 2020.
- admin. Археологія та стародавня історія Тернопільського району | Замки, відпочинок, оздоровлення, зцілення в Галичині (укр.). Процитовано 22 березня 2021.
- Селу на Тернопільщині виповнилося 540 років.
- Кількість наявного та постійного населення по кожному сільському населеному пункту, Тернопільська область (осіб) - Регіон, Рік, Категорія населення , Стать (1989(12.01)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Тернопільська область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Розподіл населення за рідною мовою, Тернопільська область (у % до загальної чисельності населення) - Регіон, Рік , Вказали у якості рідної мову (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Заклад загальної середньої освіти І-ІІІ ст. - заклад дошкільної освіти с.Товстолуг Великогаївської. Процитовано 1 листопада 2022.
- Наказ управління культури Тернопільської ОДА від 27 січня 2010 року № 16.
- Б. Мельничук. Назарко Іриней-Іван Іванович. // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2005. — Т. 2 : К — О. — С. 594. — .
- Н. Халупа. Гаврилюк Олександра Євгенівна // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2004. — Т. 1 : А — Й. — С. 318. — .
- Потій І. Литвин Петро Мирославович // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2005. — Т. 2 : К — О. — С. 367. — .
- . Архів оригіналу за 21 лютого 2014. Процитовано 1 січня 2013.
- Олег Караванський. Литвин Петро Мирославович. // Моя Красівка. Мала історія отчого краю // Тернопіль: Джура, 2012. — С. 346-347.
- Шот, М. Духовне прикладне / Микола Шот // Урядовий кур'єр. — 2015. — № 69 (16 квіт.). — С. 16 — (Фотофакт).
Література
![]() | |
---|---|
![]() | Сільський календар про жнива в Товстолузі на YouTube // Телекомпанія TV-4. — 2015. — 13 серпня. |
![]() | У Товстолузі з нагоди Дня Незалежності влаштували масове свято на YouTube // Телеканал ІНТБ. — 2017. — 24 серпня. |
![]() | Памятники села Товстолуг // Слайди 2019. — 26 листопада. |
- Іван Назарко. Товстолуг // «Шляхами Золотого Поділля Тернопільщина і Скалатщина», том ІІІ, Філадельфія, USA, 1983, — С. 455.
- В. Уніят-Карпович Товстолуг // Тернопільщина. Історія міст і сіл : у 3 т. — Тернопіль : ТзОВ «Терно-граф», 2014. — T. 3 : М — Ш. — С. 425—426. — .
- І. Дем'янова, В. Уніят. Товстолуг // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2008. — Т. 3 : П — Я. — С. 456. — .
- Toustoług // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1892. — Т. XII. — S. 438. (пол.)
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
- . Архів оригіналу за 22 лютого 2014. Процитовано 28 квітня 2013.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Tovstolu g selo v Ukrayini u Velikogayivskij silskij gromadi Ternopilskogo rajonu Ternopilskoyi oblasti selo Tovstolug Vid na s TovstolugVid na s Tovstolug Krayina Ukrayina Oblast Ternopilska oblast Rajon Ternopilskij rajon Gromada Velikogayivska silska gromada Osnovni dani Persha zgadka 1482 Naselennya 719 Teritoriya 2 250 km Gustota naselennya 319 56 osib km Poshtovij indeks 47742 Telefonnij kod 380 352 Katojkonimi tovstoluzci Geografichni dani Geografichni koordinati 49 28 41 pn sh 25 43 35 sh d 49 47806 pn sh 25 72639 sh d 49 47806 25 72639 Koordinati 49 28 41 pn sh 25 43 35 sh d 49 47806 pn sh 25 72639 sh d 49 47806 25 72639 Vodojmi Gnizna Najblizhcha zaliznichna stanciya Dichkiv Misceva vlada Adresa radi 47722 Ternopilska obl Ternopilskij r n s Veliki Gayi vul Galicka 47 Karta Tovstolug Tovstolug Mapa Tovstolug u Vikishovishi Bulo centrom silskoyi radi yakij pidporyadkovuvalosya s Zastinka Vid veresnya 2015 roku vvijshlo u sklad Velikogayivskoyi silskoyi gromadi Naselennya 715 osib 2014 GeografiyaRoztashovane na richci Gnizna livij pritoci richki Seretu basejnu Dnistra v centri rajonu za 12 km na pivdennij zahid vid mista Ternopil ta 6 km na pivden vid najblizhchoyi zaliznichnoyi zupinki Dichkiv Plosha sela stanovit 3 1 kvadratnih kilometriv Kilkist dvoriv stanovit 350 U seli ye vulici Bogdana Hmelnickogo Glinyana Zastinocka Lesi Ukrayinki Naberezhna Nevidoma Centralna Franka Centralna ta Shevchenka IstoriyaPoblizu Tovstoluga viyavleno arheologichni pam yatki davnoruskoyi kulturi Davnoruskij mogilnik rozmishenij v urochishi Mogilki Na mogilniku nayavni kurganni ta pidplitovi pohovannya Kurgani rozkopav v 1877 roci A Kirkor Antropologichni doslidzhennya proviv I Kopernickij Persha pisemna zgadka pohodit z 1482 r zgidno z aktami grodskimi i zemskimi yak vlasnist Yakuba Voroni Nazva pohodit najimovirnishe vid miscya roztashuvannya sered rozlogih tovstih bagatih sinokosami luk U 1760 roci vidbulosya selyanske povstannya U 1832 roci v Tovstoluzi bula derev yana cerkva pracyuvalo dvi kamenolomni Selo slavilosya robotami miscevih kamenyariv yaki vigotovlyali figuri i nadgrobki Okrim rilnictva chastina naselennya zajmalasya vidobutkom ta obrobkoyu kamenyu z miscevih kamenolomen pracyuvali dinastiyi majstriv kamenotesiv yaki vigotovlyali figuri pam yatniki zdebilshogo nadgrobni 1890 roku v seli pracyuvali kamenelomni ta korchma U 1913 roci sporudzheno kostel zgoriv za radyanskoyi vladi 1915 roku velika zemelna vlasnist nalezhala Mohnackomu Pered Pershoyu svitova vijnoyu diyali dvi chitalni Prosviti ta odna moskvofilska V USS i UGA voyuvali Grigorij Gucal Yaroslav Dupak Vasil Zhminda Vasil Ivan i Petro Nazarki sotnik UGA Osip Josip Pavlishin 1892 1942 Mihajlo Ternij Ivan Tomkiv Vasil Ivan i Stepan Shajnyuki Za spriyannya pedagogiv prosvityan Tovstolugu O L i T Pavlishinih u 1920 1930 ti organizovano protialkogolne tovaristvo Vidrodzhennya vidnovleno diyalnist Prosviti utvoreni tovaristva Sich Soyuz ukrayinok Ridna shkola kooperativa Maslosoyuz hor dramgurtok Narodnij Dim im Stefana Batoriya Tovaristva Narodnoyi Shkoli v Tovstoluzi Fotografiya u gazeti Shid Wschod 9 30 04 1936 r U 1930 ti roki zaversheno budivnictvo tripoverhovogo Narodnogo domu odnogo z najkrashih na Ternopilshini NaselennyaZmini naselennya Rik Naselennya Zmina1832 286 1890 965 237 4 1989 1189 23 2 2001 722 39 3 2007 770 6 6 2014 715 7 1 U 2014 roci v seli meshkalo 715 osib 1890 roku v seli meshkalo 965 zhiteliv iz nih 643 ukrayinciv 294 polyaki ta 28 yevreyiv Zgidno z perepisom URSR 1989 roku chiselnist nayavnogo naselennya sela stanovila 1189 osib z yakih 543 choloviki ta 646 zhinok Za perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkali 722 osobi Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotok ukrayinska 99 86 rosijska 0 14 Socialna sferaU seli pracyuye Zasnovana 1968 roku U shkoli ye komp yuternij klas fizioterapevtichnij kabinet ta gurtok Kamenotes Vidomo sho 1851 roku zasnovana odnoklasna shkola Takozh u seli pracyuye biblioteka KulturaU seli ye klub Ohorona zdorov yaU seli pracyuye feldshersko akusherskij punkt EkonomikaU seli ye viddilennya zv yazku PMP Agron fermerske gospodarstva ta torgovelni zakladi Vivci na fermi PMP Agron Kvituche polePam yatkiIstoriyi ta prirodi U poli na shid vid sela sered polya ye pam yatka istoriyi ta kulturi Ukrayini XVI stolittya Na kurgani zrostaye botanichna pam yatka prirodi Tovstoluzkij dub Kozacka mogila i Tovstoluzkij dub Arhitekturi Ye cerkva svyatogo Yuriya Pobidonoscya 1900 r kam yana zbudovana na misci kolishnoyi derev yanoyi Ne darma cerkva murovana misceve naselennya zdavna profesijno zajmalosya vidobutkom ta obrobkoyu kamenyu z navkolishnih kamenolomen Pro majsternist miscevih dinastij kamenotesiv svidchat chislenni skulpturi na staromu cvintari a takozh drevnya yak na oko kincya XVIII st figura svyatogo Yana Nepomuka kraj dorogi Stilistichno dinamichna barokovo vignuta z majsterno vikonanimi skladkami tkanini odyagu Figuru pripisuyut abo samomu Ivanovi Georgiyu Pinzelyu abo komus z jogo uchniv Cerkva svyatogo Georgiya Pobidonoscya Inshi Ye hrest na chest skasuvannya panshini U 1967 r vstanovleno monument zhitelyam sela sho zaginuli v Drugij svitovij vijni visokij betonno kam yanij pam yatnik avtorstva ternopilskogo skulptora V Panchishina V 1992 r z yavivsya pam yatnik Tarasovi Shevchenku skulptor T Shulik Nasipano simvolichnu mogilu Borcyam za volyu Ukrayini 1991 r Skulptura svyatogo Ioana Nepomuka Shojnoviyavlena pam yatka monumentalnogo mistectva Roztashovana bilya gospodarskogo dvoru i dorogi Robota samodiyalnih majstriv vigotovlena iz kamenyu vstanovlena 1801 r Postament 2 8h0 95h0 95 m visota skulpturi 1 3 m cokol 1 25h2 3h2 3 m plosha 0 0006 ga Figura svyatogo Yana NepomukaSportYe futbolnij klub yakij bere uchast u pershosti oblasti ta chempionatu ukrayini sered amatorskih komand Diye futbolnij klub Tovstolug Zastinka yakij bere uchast u rajonnij lizi po futbolu FK Tovstolug Zastinka 2020r FK Tovstolug Zastinka 2024r Vidomi lyudiNarodilisya Irinej Ivan Nazarko 1905 1976 religijnij diyach vchenij teolog doktor filosofiyi profesor Oleksandra Gavrilyuk 1936 1998 lankova miscevogo kolgospu Geroj socialistichnoyi praci 1965 Zenon Gnopko dirigent diyach kulturi Petro Litvin 1961 fotozhurnalist pidpriyemec mecenat Osip Lev Pavlishin 1882 1942 roku vchitel voyak UGA gromadsko politichnij diyach takozh prozhivav tut Pov yazani zi selom Mar yan Varholik majster sirnikar laureat Nacionalnogo reyestru rekordiv Ukrayini v nominaciyi Najbilsha barelyefna kartina iz sirnikiv za sirnikove vidtvorennya Arhikatedralnogo soboru Neporochnogo Zachattya Presvyatoyi Bogorodici avtor she bilshe 40 inshih robit iz sirnikiv Sogodni navryad zdivuyesh kogos groyu na gitari chi banduri a ot Mar yan Varholik mozhe zigrati na muzichnih instrumentah zroblenih vlasnoruch Kolishnij didzhej majstruye gitari ta banduri zi zvichajnih sirnikiv Na cherzi skripka ta pianino Todi mozhna bude zigrati v sirnikovomu orkestri Mar yan stvoryuye iz sirnikiv takozh maketi hramiv stadioniv kartini vishivanki A ne tak davno vin prezentuvav portret T G Shevchenka Mihajlo Mikolenko pedagog gromadsko politichnij diyach golova Ternopilskoyi oblasnoyi radi 2006 2009 direktorom serednoyi shkoli prozhivaye pracyuvav PrimitkiDovidnik poshtovih adres Ukrayini ukrposhta com 2020 Procitovano 30 lipnya 2020 admin Arheologiya ta starodavnya istoriya Ternopilskogo rajonu Zamki vidpochinok ozdorovlennya zcilennya v Galichini ukr Procitovano 22 bereznya 2021 Selu na Ternopilshini vipovnilosya 540 rokiv Kilkist nayavnogo ta postijnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Ternopilska oblast osib Region Rik Kategoriya naselennya Stat 1989 12 01 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Kilkist nayavnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Ternopilska oblast osib Region Rik 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu Ternopilska oblast u do zagalnoyi chiselnosti naselennya Region Rik Vkazali u yakosti ridnoyi movu 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Zaklad zagalnoyi serednoyi osviti I III st zaklad doshkilnoyi osviti s Tovstolug Velikogayivskoyi Procitovano 1 listopada 2022 Nakaz upravlinnya kulturi Ternopilskoyi ODA vid 27 sichnya 2010 roku 16 B Melnichuk Nazarko Irinej Ivan Ivanovich Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2005 T 2 K O S 594 ISBN 966 528 199 2 N Halupa Gavrilyuk Oleksandra Yevgenivna Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2004 T 1 A J S 318 ISBN 966 528 197 6 Potij I Litvin Petro Miroslavovich Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2005 T 2 K O S 367 ISBN 966 528 199 2 Arhiv originalu za 21 lyutogo 2014 Procitovano 1 sichnya 2013 Oleg Karavanskij Litvin Petro Miroslavovich Moya Krasivka Mala istoriya otchogo krayu Ternopil Dzhura 2012 S 346 347 Shot M Duhovne prikladne Mikola Shot Uryadovij kur yer 2015 69 16 kvit S 16 Fotofakt LiteraturaZovnishni videofajli Silskij kalendar pro zhniva v Tovstoluzi na YouTube Telekompaniya TV 4 2015 13 serpnya U Tovstoluzi z nagodi Dnya Nezalezhnosti vlashtuvali masove svyato na YouTube Telekanal INTB 2017 24 serpnya Pamyatniki sela Tovstolug Slajdi 2019 26 listopada Tovstolug u sestrinskih Vikiproyektah Portal Ternopilshina Temi u Vikidzherelah Tovstolug u Vikishovishi Ivan Nazarko Tovstolug Shlyahami Zolotogo Podillya Ternopilshina i Skalatshina tom III Filadelfiya USA 1983 S 455 V Uniyat Karpovich Tovstolug Ternopilshina Istoriya mist i sil u 3 t Ternopil TzOV Terno graf 2014 T 3 M Sh S 425 426 ISBN 978 966 457 246 7 I Dem yanova V Uniyat Tovstolug Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2008 T 3 P Ya S 456 ISBN 978 966 528 279 2 Toustolug Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1892 T XII S 438 pol Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Arhiv originalu za 22 lyutogo 2014 Procitovano 28 kvitnya 2013