Тирновська книжна школа (болг. Търновската книжовна школа) — у XIV–XV століттях болгарська книжна школа, яка зробила дуже важливий внесок у середньовічну православну літературу. Складова Тирновської школи мистецтв, яка репрезентувала найбільший рівень культури Другого Болгарського царства. Євфимійська реформа правопису та літературна школа з такими представниками як Григорій Цамблак і справили значний вплив на руську, , сербську, волоську та молдавську середньовічну культуру.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekk1TDFOaGFXNTBMVVYyZEdsdGFYa3RiMll0VkdGeWJtOTJieTF6ZEdGMGRXVXVhbkJuTHpJMU1IQjRMVk5oYVc1MExVVjJkR2x0YVhrdGIyWXRWR0Z5Ym05MmJ5MXpkR0YwZFdVdWFuQm4uanBn.jpg)
(засновнику Тирновської книжної школи)
Поява і розвиток
Основною і головною передумовою для його виникнення було культурне відродження болгарського царства з другої половини XIV століття. Це зростання багато в чому залежало від особистої зацікавленості царя Івана Александра в розвитку літератури та мистецтва. Його спадкоємці, Іван Шишман та Іван Срацимір, продовжили справу свого батька. До створення Тирновської книжної школи долучився і патріарх , який чудово розумів, що такі школи дозволять окреслити незалежність болгарської церкви, поширити та посилити її вплив серед православних країн слов'янського світу.
Засновником Тирновської книжної школи, з центром у столиці Другого Болгарського царства Тирново, вважається патріарх Євфимій Тирновський (Болгарський). Правописна та мовна реформи Євфимія встановили загальні мовні та правописні правила, що застосовувалися згодом, не тільки у Болгарії, але й у руських князівствах, Сербії, Валахії та Молдові.
Діяльність письменників у Тирновській школі була позв'язана не тільки зі створенням оригінальних літературних творів, але й перекладами з грецьких оригіналів та створенням компіляцій (збірників).
Особливості
Тирновська книжна школа була тісно пов'язана з розвитком візантійської літератури. Вона характеризується в першу чергу значною релігійністю її представників у найкращих традиціях православної церкви. Більшість творів Тирновської книжної школи відносяться до житійної літератури: панегірики, житія, гімни та ін. Основним завданням авторів житій було прославляння відповідного святого, розповсюдження та збільшення знань про його культ. Типовим для більшості письменників школи (Євфимій, Цамблак) є присутність в їх творах обов'язкових жанрових чудес. Їхнє ставлення до таких єретичних вчень як богомильство, варлаамство, адамітство, жидівство було вкрай вороже й осудливе. Це відображало також позицію Тирновського патріархату.
Неодноразово у творах представників Тирновської книжної школи зустрічалися розповіді про мощі святих. На жаль, й досі не існує єдиної думки, чи слід їх розглядати як розширений варіант житія, чи як окремий повноцінний жанр. Поряд з утвердженням чудодійної сили святих, автори вихваляють правителів та вельмож, які опікувалися або зберігали мощі святих. Саме тому в цьому типі творів часто присутні короткі, але цінні історичні відомості.
Представники
- Євфимій Тирновський — учень . Творець і керівник школи, один з її викладачів. Автор багатьох житій, панегіриків, послань та інших творів. Крім того, провів важливі реформи, а також ввів новий жанр в православній літературі, що поєднав житіє та похвальне слово.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5qTDB0NWNISnBZVzR1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFV0NWNISnBZVzR1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
- — учень , автор житія болгарського святого Роміла Відинського.
- — учень . Він став відомий своїми вмілими перекладами книг з грецької на слов'янську мову, тому й отримав прізвисько «Дівний» (Чудовий).
- Кипріан Цамблак — учень . Автор житій, гімнів та інших як оригінальних, так і перекладених творів. З 1375 року і до самої смерті у 1406 році обіймав сан Митрополита Київського й Литовського з правом на всю Русь.
- Григорій Цамблак — учень . Здійснюючи свою діяльність в Дечанському монастирі, на території Молдови та руських князівств, у значній мірі сприяв поширенню ідей свого вчителя та традиції Тирновської книжної школи. Автор численних праць, в тому числі «Похвального слова про Євфимія», що містить цінну інформацію про тирновського патріарха та болгарську історію, а також «Книги Григорія Цамблака», яка стала єдиним збірником творів слов'янських письменників тієї епохи, що дійшов до нашого часу.
- — учень книжника Андрія (Андроніка), який, в свою чергу, був учнем Євфимія. Жив та працював при дворі сербського правителя Стефана Лазаревича. Вважається засновником Ресавської книжної школи, також відомої як Моравська староболгарська книжна школа, що придбала свою назву від назви річки Ресава, що є притоком Великої Морави. Її центром вважався сербський монастир Раваніца.
- — достеменно невідомо чиїм саме учнем він був, але його «Похвальне слово щодо перенесення мощей святого Філотея з Тирново до Відина» (болг. "Похвално слово за пренасяне на мощите на света Филотея от Търново във Видин") містить всі характерні ознаки Тирновської книжної школи. У творі автор дуже шанобливо ставиться до .
- Владислав Граматик — представник пізньої школи. Перекладач, упорядник, письменник, каліграф. Найбільш відомим його твором є «Рильська повість», що стала продовженням «Івана Рильського» Євфимія. Твір містить цінну інформацію про відновлення Рильського монастиря у другій половині XV століття та про перенесення до нього мощей святого Івана Рильського у 1469 році.
- Дмитро Кантакузин — представник пізньої школи. Походить з Кантакузинської династії. Писав свої твори як болгарською, так і грецькою мовами. Автор багатьох праць, у тому числі «Житія з невеликою похвалою Івану Рильському», «Географічного опису», «Послання до доместика Ісаї», віршів на християнську тематику.
Див. також
Джерела
- Данчев Г. Страници из историята на Търновската книжовна школа / Г. Данчев. — София: Наука и изкуство, 1983. — 256 с. (болг.)
- Мечев К. Григорий Цамблак / К. Мечев. — София: Наука и изкуство, 1969. — 321 с. (болг.)
- Русев П. Естетика и майсторство на писателите от Евтимиевата книжовна школа / П. Русев. — София: БАН, 1983. — 262 с. (болг.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Tirnovska knizhna shkola bolg Trnovskata knizhovna shkola u XIV XV stolittyah bolgarska knizhna shkola yaka zrobila duzhe vazhlivij vnesok u serednovichnu pravoslavnu literaturu Skladova Tirnovskoyi shkoli mistectv yaka reprezentuvala najbilshij riven kulturi Drugogo Bolgarskogo carstva Yevfimijska reforma pravopisu ta literaturna shkola z takimi predstavnikami yak Grigorij Camblak i spravili znachnij vpliv na rusku serbsku volosku ta moldavsku serednovichnu kulturu Pam yatnik Yevfimiyu Tirnovskomu zasnovniku Tirnovskoyi knizhnoyi shkoli Poyava i rozvitokOsnovnoyu i golovnoyu peredumovoyu dlya jogo viniknennya bulo kulturne vidrodzhennya bolgarskogo carstva z drugoyi polovini XIV stolittya Ce zrostannya bagato v chomu zalezhalo vid osobistoyi zacikavlenosti carya Ivana Aleksandra v rozvitku literaturi ta mistectva Jogo spadkoyemci Ivan Shishman ta Ivan Sracimir prodovzhili spravu svogo batka Do stvorennya Tirnovskoyi knizhnoyi shkoli doluchivsya i patriarh yakij chudovo rozumiv sho taki shkoli dozvolyat okresliti nezalezhnist bolgarskoyi cerkvi poshiriti ta posiliti yiyi vpliv sered pravoslavnih krayin slov yanskogo svitu Zasnovnikom Tirnovskoyi knizhnoyi shkoli z centrom u stolici Drugogo Bolgarskogo carstva Tirnovo vvazhayetsya patriarh Yevfimij Tirnovskij Bolgarskij Pravopisna ta movna reformi Yevfimiya vstanovili zagalni movni ta pravopisni pravila sho zastosovuvalisya zgodom ne tilki u Bolgariyi ale j u ruskih knyazivstvah Serbiyi Valahiyi ta Moldovi Diyalnist pismennikiv u Tirnovskij shkoli bula pozv yazana ne tilki zi stvorennyam originalnih literaturnih tvoriv ale j perekladami z greckih originaliv ta stvorennyam kompilyacij zbirnikiv OsoblivostiTirnovska knizhna shkola bula tisno pov yazana z rozvitkom vizantijskoyi literaturi Vona harakterizuyetsya v pershu chergu znachnoyu religijnistyu yiyi predstavnikiv u najkrashih tradiciyah pravoslavnoyi cerkvi Bilshist tvoriv Tirnovskoyi knizhnoyi shkoli vidnosyatsya do zhitijnoyi literaturi panegiriki zhitiya gimni ta in Osnovnim zavdannyam avtoriv zhitij bulo proslavlyannya vidpovidnogo svyatogo rozpovsyudzhennya ta zbilshennya znan pro jogo kult Tipovim dlya bilshosti pismennikiv shkoli Yevfimij Camblak ye prisutnist v yih tvorah obov yazkovih zhanrovih chudes Yihnye stavlennya do takih yeretichnih vchen yak bogomilstvo varlaamstvo adamitstvo zhidivstvo bulo vkraj vorozhe j osudlive Ce vidobrazhalo takozh poziciyu Tirnovskogo patriarhatu Neodnorazovo u tvorah predstavnikiv Tirnovskoyi knizhnoyi shkoli zustrichalisya rozpovidi pro moshi svyatih Na zhal j dosi ne isnuye yedinoyi dumki chi slid yih rozglyadati yak rozshirenij variant zhitiya chi yak okremij povnocinnij zhanr Poryad z utverdzhennyam chudodijnoyi sili svyatih avtori vihvalyayut praviteliv ta velmozh yaki opikuvalisya abo zberigali moshi svyatih Same tomu v comu tipi tvoriv chasto prisutni korotki ale cinni istorichni vidomosti PredstavnikiYevfimij Tirnovskij uchen Tvorec i kerivnik shkoli odin z yiyi vikladachiv Avtor bagatoh zhitij panegirikiv poslan ta inshih tvoriv Krim togo proviv vazhlivi reformi a takozh vviv novij zhanr v pravoslavnij literaturi sho poyednav zhitiye ta pohvalne slovo Kiprian Camblak uchen avtor zhitiya bolgarskogo svyatogo Romila Vidinskogo uchen Vin stav vidomij svoyimi vmilimi perekladami knig z greckoyi na slov yansku movu tomu j otrimav prizvisko Divnij Chudovij Kiprian Camblak uchen Avtor zhitij gimniv ta inshih yak originalnih tak i perekladenih tvoriv Z 1375 roku i do samoyi smerti u 1406 roci obijmav san Mitropolita Kiyivskogo j Litovskogo z pravom na vsyu Rus Grigorij Camblak uchen Zdijsnyuyuchi svoyu diyalnist v Dechanskomu monastiri na teritoriyi Moldovi ta ruskih knyazivstv u znachnij miri spriyav poshirennyu idej svogo vchitelya ta tradiciyi Tirnovskoyi knizhnoyi shkoli Avtor chislennih prac v tomu chisli Pohvalnogo slova pro Yevfimiya sho mistit cinnu informaciyu pro tirnovskogo patriarha ta bolgarsku istoriyu a takozh Knigi Grigoriya Camblaka yaka stala yedinim zbirnikom tvoriv slov yanskih pismennikiv tiyeyi epohi sho dijshov do nashogo chasu uchen knizhnika Andriya Andronika yakij v svoyu chergu buv uchnem Yevfimiya Zhiv ta pracyuvav pri dvori serbskogo pravitelya Stefana Lazarevicha Vvazhayetsya zasnovnikom Resavskoyi knizhnoyi shkoli takozh vidomoyi yak Moravska starobolgarska knizhna shkola sho pridbala svoyu nazvu vid nazvi richki Resava sho ye pritokom Velikoyi Moravi Yiyi centrom vvazhavsya serbskij monastir Ravanica dostemenno nevidomo chiyim same uchnem vin buv ale jogo Pohvalne slovo shodo perenesennya moshej svyatogo Filoteya z Tirnovo do Vidina bolg Pohvalno slovo za prenasyane na moshite na sveta Filoteya ot Trnovo vv Vidin mistit vsi harakterni oznaki Tirnovskoyi knizhnoyi shkoli U tvori avtor duzhe shanoblivo stavitsya do Vladislav Gramatik predstavnik piznoyi shkoli Perekladach uporyadnik pismennik kaligraf Najbilsh vidomim jogo tvorom ye Rilska povist sho stala prodovzhennyam Ivana Rilskogo Yevfimiya Tvir mistit cinnu informaciyu pro vidnovlennya Rilskogo monastirya u drugij polovini XV stolittya ta pro perenesennya do nogo moshej svyatogo Ivana Rilskogo u 1469 roci Dmitro Kantakuzin predstavnik piznoyi shkoli Pohodit z Kantakuzinskoyi dinastiyi Pisav svoyi tvori yak bolgarskoyu tak i greckoyu movami Avtor bagatoh prac u tomu chisli Zhitiya z nevelikoyu pohvaloyu Ivanu Rilskomu Geografichnogo opisu Poslannya do domestika Isayi virshiv na hristiyansku tematiku Div takozhPreslavska knizhna shkola Ohridska knizhna shkolaDzherelaDanchev G Stranici iz istoriyata na Trnovskata knizhovna shkola G Danchev Sofiya Nauka i izkustvo 1983 256 s bolg Mechev K Grigorij Camblak K Mechev Sofiya Nauka i izkustvo 1969 321 s bolg Rusev P Estetika i majstorstvo na pisatelite ot Evtimievata knizhovna shkola P Rusev Sofiya BAN 1983 262 s bolg