Станова монархія у Франції — форма середньовічної феодальної держави, що виникла на початку XIV ст.. в якій королівська влада спиралася на зібрання представників станів. Це був перший ступінь розвитку централізованої держави, за якого королівська влада управляла країною при допомозі станів, бо ще не була достатньо сильною.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TkM4MFl5OGxSREFsT1RNbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRBbFFrUWxSREVsT1RaZkpVUXhKVGc0SlVReEpUZ3lKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSTRMbXB3Wnk4eU1EQndlQzBsUkRBbE9UTWxSREFsUWpVbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUkRBbFFrSWxSREVsT0VNbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWmZKVVF4SlRnNEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdKVVF4SlRneUpVUXdKVUk0TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Причини формування станово-представницької монархії
Установлення станової монархії пов'язане з поширеннями в Європі римського права, яке проголошувало принцип: «Те, що стосується всіх, має бути схвалене всіма». З послабленням васальних зв'язків монархи потребували підтримки підданих у запровадженні нових податків. Необхідність забезпечення в державі внутрішньої стабільності та підтримки зовнішньополітичного курсу.
Процес оформлення ставно-представницької монархії
Процес оформлення станово-представницької монархії у Франції був складним і суперечливим. Він почався з посилення королівської влади, що було нерозривно пов'язано з подоланням феодальної роздробленості. У цей період Франція зазнала іноземної навали, що поставило її часом на межу національної катастрофи. Ліквідація феодальної роздробленості й посилення королівської влади хоча і досягли значних успіхів, але були ще далекі від свого завершення. Збереглися великі, фактично незалежні феодальні володіння, такі як, наприклад, Бургундське герцогство (його правителі неодноразово воювали зі своїми сюзеренами - французькими королями). Значне число могутніх васалів хоча й скорилося королю, але при сприятливих умовах намагалося відновити втрачену незалежність. Об'єднання країни могло бути успішно завершено лише в оновленій державно-правовій формі, що забезпечувала консолідацію всіх інших сил, які виступали за об'єднання країни. Почали скликатися збори представників від станів. Королі одержали можливість звертатися за підтримкою до станів, минаючи правителів найбільших сеньйорій. Станово-представницькі збори у Франції складалися із представників трьох станів:
- Духовенства («тих, що моляться»),
- Дворянства («тих, що воюють»),
- представників так званого третього стану: купців, ремісників, середніх землевласників («тих, що працюють»)
У Франції станово-представницький орган дістав назву — Генеральні штати.
Історія формування Генеральних штатів
Перші збори станового представництва — штати (від франц. «etat» — стани) виникли ще в XIII ст. в окремих провінціях. Це були збори вищого духовенства, сеньйорів, мерів міст відповідної провінції, які скликалися періодично. Штати розглядали різноманітні питання, головним із яких було затвердження одноразових грошових зборів — «допомог». Спочатку провінційні штати скликалися місцевими правителями і сприяли консолідації окремих областей. Але досить скоро вони опинилися під контролем короля. У розпалі конфлікту із папою Боніфацієм VIII Філіп IV (король Франції), аби заручитися підтримкою своїх підданих, скликав збори представників трьох станів. Поряд із церковною та світською знаттю до участі у них були допущені багаті городяни — від імені тих, «що працюють». Напередодні ним була видана грамота:
Філіпп, милістю божою король франків, сенешалу Босера та його заступнику привіт. Бажаючи обговорити й розглянути спільно з прелатами, баронами та іншими нашими і вірними підданими нашого королівства багато скрутних обставин, які досить суттєво позначаються на положенні й вольностях наших, а також королівства нашого, церков, духовних осіб, знаті, світських людей, общин і окремих жителів зазначеного королівства, наказуємо вам розпорядитися і наказати від нашого імені... консулам й общинам... міст і містечок Монпальє та Босера..., щоб зазначені консули та общини згаданих міст і містечок обрали двох-трьох найкращих та досвідчених чоловіків..., які б з’явилися у неділю перед Вербним тижнем до Парижа для спільного з нами розгляду, обговорення, взяття до уваги, виконання і схвалення від імені консулів і зазначених общин усього того,... що вже нами вище постановлено.
Так у 1302 році виникли Генеральні штати, як орган для обговорення державних справ і запропонованих королем порядків. Цей орган названо Генеральними штатами на відміну від штатів в окремих провінціях. Під тиском Філіппа IV новим папою було обрано французького архієпископа Климента V. За наполяганням Філіппа IV новий римський папа переніс свою резиденцію до міста Авіньйон у Франції. Ця подія розпочала 70-річний період (1309 – 1378 рр.) авіньйонського полону пап, які опинилися під контролем французьких королів.Генеральні штати стали знаряддям для Філіппа IV і у розправі з тамплієрами, яким він дуже заборгував. Про це йдеться у хроніках 1308 р. Суд пройшов у місті Тур:
Король зібрав у Турі парламент із благородних і неблагородних, що прибули з усіх замкових округ і міст його королівства. Перш ніж вирушити до папи в Пуатьє, він хотів порадитися з ними, що треба зробити з тамплієрами, згідно з їх зізнаннями. Для всіх запрошених було призначено день - перше число місяця, що йде за Великоднем (який був того року 14 квітня). Король хотів діяти обережно, і, щоб не викликати нарікань, він бажав заручитися підтримкою і згодою людей різного звання у своїй державі. Ось чому йому потрібні були суд і вирок не лише благородних та вчених, а також городян і мирян. Ті, прибувши особисто, виголосили майже одностайно, що тамплієри заслуговують на смерть. Від Паризького університету й особливо від професорів теології конче вимагалося, щоб вони висловили свій погляд на цю справу, що вони і зробили... у суботу після Вознесіння.
Події наступних десятиліть (Столітня війна, селянські і міські повстання) перетворили Генеральні штати в найважливіший орган держави. Тоді й склалася їхня структура. Кожний стан був представлений окремою палатою.
Структура Генеральних штатів
Перша палата складалася з вищого духовенства. У другу обиралися виборці від дворянства. Причому найзнатніші (герцоги, графи) до складу палати не входили. Вони, як безпосередні васали короля, брали участь у розробці рішень у складі королівської курії. Третій стан обирав своїх депутатів. Як правило, у виборах брав участь міський патриціат, депутатами були мери й (члени міських рад). Усі питання розглядалися окремо по палатах, де рішення приймались простою більшістю голосів. Затверджувалося рішення всіма палатами, причому кожна палата, як колись у Стародавньому Римі, мала тільки один голос. Таким чином, привілейовані стани завжди мали гарантовану більшість. Генеральні штати скликались за рішенням короля. Але, оскільки введення нових податків і одноразових грошових зборів потребувало попередньої згоди Генеральних штатів і, зокрема, згоди «третього стану», королі змушені були звертатися до них досить часто. Духовенство й дворянство від податків звільнялось (мали «податковий імунітет»). Вони давали лише згоду на обкладення «третього стану».
"Великий березневий ордонанс»
Королівська влада часто домагалася від Генеральних штатів потрібного їй рішення. Але були моменти, коли "третій стан" міг бачити в них дещо більше, ніж затвердження нових податків. У березні 1357 р., коли країна переживала одну з найбільш глибоких політичних криз у своїй історії (Столітня війна - 1337-1453 рр.; паризьке повстання 1356-1358 рр.), було видано ордонанс (указ), що став згодом відомий як - "Великий березневий ордонанс» 1357 р. Цей документ був прийнятий у період народного руху 1356-1358 рр. у Парижі, очолюваного купецьким старшиною Обнародування «Великого березневого ордонансу» (1357 р.) було вершиною діяльності Генеральних штатів. У ньому набуло відображення незадоволення міщан політикою монархії та основні напрямки здійснення реформи державного управління. Зміст цих реформ був викладений у 67 статтях. «Великий березневий ордонанс» був спробою обмежити королівську владу. Проте, переможне закінчення Столітньої війни, що сталося незабаром, сприяло подальшому зміцненню влали королів. В її розпорядженні була велика наймана армія, бюрократичний управлінський апарат, що утримувалися за рахунок постійних податків, які стягували їх тепер навіть без попереднього схвалення Генеральними штатами. Влада короля поширювалася на територію, майже рівну сучасній Франції. З погляду правлячих кіл Генеральні штати виконали свою роль.
Формування абсолютизму
Починаючи з XV ст.. Генеральні штати перестають скликатися (у XVII і XVIII ст.ст. вони були скликані усього по одному разу). Таке становище Генеральних штатів було результатом ряду обставин, що обумовлювалися далеко не подоланою у Франції феодальною роздробленістю, зокрема:
- протиріччями між інтересами двох привілейованих станів і третього стану;
тим, що депутати Генеральних штатів ще не могли піднятися не тільки до розуміння загальнодержавних інтересів, але навіть до розуміння інтересів свого стану в масштабі всієї країни. Замість них уряд почав інколи, на свій розсуд, скликати збори нотаблів (славетних підданих). Але ця установа мала чисто дорадчі функції. До центральних органів станово-представницької монархії крім Генеральних штатів відносились: король, державна рада, що здійснювала за вказівками короля управління і контроль за окремими ланками управління, рахункова палата - фінансовеуправління. Серед посадових осіб найбільше значення мали:
- канцлер, який здійснював поточне управління й контроль за діяльністю посадових осіб, під час відсутності короля головував у державній раді, під його керівництвом складалися проекти ордонансів;
- конетабль - командир кінного лицарського війська, із XIII ст.- командир королівської армії;
- камерарій - скарбник;
- - (королівські радники, що виконували окремі, особливо важливі, доручення короля).
Посадові особи, що склали новий державний апарат управління, були, як правило, люди незнатні, зобов'язані своїм призначенням королю і тому від нього залежні. Серед них було чимало осіб, які закінчили університетський курс юриспруденція, включаючи римське право. Таких людей називали (від лат. "leges" - закон). Вони зарекомендували себе як найпослідовніші прибічники централізації і посилення королівської влади. склали найвпливовішу групу посадових осіб. Королі з їхньою допомогою усунули імениту знать від основних важелів державного управління. З посиланням на відомий принцип римського права підтверджували, що король сам є верховним законом, а отже, може створювати законодавство з власної волі. Для прийняття законів королю вже не потрібні були скликання васалів або згода королівської курії. Була висунута також теза: "усяке правосуддя виникає від короля" («Quod principi plasuit, legis habet rigorem») відповідно до якого король одержав право розглядати будь-яку судову справу самостійно або ж делегувати це право своїм слугам.
Висновок
Саме на початок XIV ст. остаточно оформився побудований на політичному компромісі, а тому не завжди тривкий союз короля і представників різних станів, у тому числі і третього стану. Політичним виразом цього союзу, в якому кожна зі сторін мала свої специфічні інтереси, стали особливі станово-представницькі установи - Генеральні штати і провінційні штати, виникнення яких поклало початок змінам у формі правління, становленню станово-представницької монархії.
Виноски
- Дигести Юстиніана http://www.gumer.info/bibliotek_Buks/Pravo/digest/index.php,
- Всесвітня історія ПД Х.: Весна, 2009 р.. 760 с. .
- Падаляк Н.Г. Історія середніх віків Підручник для 7 класу, К.: Генеза, 2007. .
- Хрестоматія з історії середніх віків: Посібник для 7 кл. /Упорядник В.М. Духопельников,-К.: Освіта, 1998.-160 с. .
- Падаляк Н.Г. Історія середніх віків Підручник для 7 класу, К.: Генеза, 2007.
- Фруассар, Жан. Хроники 1325 - 1340,Издательство Санкт-Петербургского университета,2008 г. 656ст. .
- Хачатурян Н.А. Станова монархія у Франції XIII-XV ст., М. «Вища школа», 1989
- Галанза П. Н. Феодальна держава і право Франції, М, Вид. МДУ, 1963
- Всесвітня історія ПД Х.: Весна, 2009 р.. 760 с.
Джерела
- Батир К. І. Історія феодальної держави Франції, М. 1975 Велика радянська енциклопедія, під. редакцією Б. А. Введенського, т. 40, М. АНСССР, 1956
- Всесвітня історія ПД Х.: Весна, 2009 р.. 760 с.
- Дигести Юстиніана http://www.gumer.info/bibliotek_Buks/Pravo/digest/index.php
- Галанза П. Н. Феодальна держава і право Франції, М, Вид. МДУ, 1963
- Історія середніх віків, М. «Наука», 1970
- Книга для читання з історії Середніх віків, К., "Радянська школа", 1971 р., 243 с.
- Падаляк Н.Г. Історія середніх віків Підручник для 7 класу, К.: Генеза, 2007.
- Середницька Г.В. Всесвітня історія Опорні конспекти, Київ, СПД ФО Сандул, 2009 р. 222 с.
- Фруассар, Жан. Хроники 1325 - 1340,Издательство Санкт-Петербургского университета,2008 г. 656ст.
- Хачатурян Н.А. Виникнення Генеральних Штатів у Франції, М., 1976
- Хачатурян Н.А. Станова монархія у Франції XIII-XV ст., М. «Вища школа», 1989 Хрестоматія з історії середніх віків: Посібник для 7 кл. /Упорядник В.М. Духопельников,-К.: Освіта, 1998.-160 с.
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Istoriya Franciyi Portal FranciyaDoistorichna Franciya Antichnist Galliya Gallska imperiya Rimska Galliya 50 do n e 486 Serednovichna Franciya Piznya Galliya 457 486 Burgundske korolivstvo Dinastiyi u skladi Frankskogo Korolivstva Merovingi 481 751 Karolingi 751 987 Zahidne Frankske korolivstvo Kapetingi 987 1328 Valua 1328 1589 Burboni 1589 1792 1814 1848 Stanova monarhiya u Franciyi 1302 1614 Dorevolyucijna Franciya Francuzkij absolyutizm 1643 1789 Suchasna Franciya Francuzka revolyuciya 1789 1799 Konstitucijna monarhiya 1791 1792 Persha respublika 1792 1804 Persha imperiya 1804 1814 Restavraciya Burboniv 1814 1830 Lipneva monarhiya 1830 1848 Druga respublika 1848 1852 Druga imperiya 1852 1870 Tretya respublika 1870 1940 Parizka komuna 1871 Rezhim Vishi 1940 1944 Timchasovij uryad 1944 1946 Chetverta respublika 1946 1958 P yata respublika z 1958 Istoriya Franciyi Cej shablon pereglyanutiobgovoritiredaguvati Stanova monarhiya u Franciyi forma serednovichnoyi feodalnoyi derzhavi sho vinikla na pochatku XIV st v yakij korolivska vlada spiralasya na zibrannya predstavnikiv staniv Ce buv pershij stupin rozvitku centralizovanoyi derzhavi za yakogo korolivska vlada upravlyala krayinoyu pri dopomozi staniv bo she ne bula dostatno silnoyu Serednovichna miniatyura Zasidannya Generalnih shtativ 1468 r Prichini formuvannya stanovo predstavnickoyi monarhiyiUstanovlennya stanovoyi monarhiyi pov yazane z poshirennyami v Yevropi rimskogo prava yake progoloshuvalo princip Te sho stosuyetsya vsih maye buti shvalene vsima Z poslablennyam vasalnih zv yazkiv monarhi potrebuvali pidtrimki piddanih u zaprovadzhenni novih podatkiv Neobhidnist zabezpechennya v derzhavi vnutrishnoyi stabilnosti ta pidtrimki zovnishnopolitichnogo kursu Proces oformlennya stavno predstavnickoyi monarhiyiProces oformlennya stanovo predstavnickoyi monarhiyi u Franciyi buv skladnim i superechlivim Vin pochavsya z posilennya korolivskoyi vladi sho bulo nerozrivno pov yazano z podolannyam feodalnoyi rozdroblenosti U cej period Franciya zaznala inozemnoyi navali sho postavilo yiyi chasom na mezhu nacionalnoyi katastrofi Likvidaciya feodalnoyi rozdroblenosti j posilennya korolivskoyi vladi hocha i dosyagli znachnih uspihiv ale buli she daleki vid svogo zavershennya Zbereglisya veliki faktichno nezalezhni feodalni volodinnya taki yak napriklad Burgundske gercogstvo jogo praviteli neodnorazovo voyuvali zi svoyimi syuzerenami francuzkimi korolyami Znachne chislo mogutnih vasaliv hocha j skorilosya korolyu ale pri spriyatlivih umovah namagalosya vidnoviti vtrachenu nezalezhnist Ob yednannya krayini moglo buti uspishno zaversheno lishe v onovlenij derzhavno pravovij formi sho zabezpechuvala konsolidaciyu vsih inshih sil yaki vistupali za ob yednannya krayini Pochali sklikatisya zbori predstavnikiv vid staniv Koroli oderzhali mozhlivist zvertatisya za pidtrimkoyu do staniv minayuchi praviteliv najbilshih senjorij Stanovo predstavnicki zbori u Franciyi skladalisya iz predstavnikiv troh staniv Duhovenstva tih sho molyatsya Dvoryanstva tih sho voyuyut predstavnikiv tak zvanogo tretogo stanu kupciv remisnikiv serednih zemlevlasnikiv tih sho pracyuyut U Franciyi stanovo predstavnickij organ distav nazvu Generalni shtati Istoriya formuvannya Generalnih shtativPershi zbori stanovogo predstavnictva shtati vid franc etat stani vinikli she v XIII st v okremih provinciyah Ce buli zbori vishogo duhovenstva senjoriv meriv mist vidpovidnoyi provinciyi yaki sklikalisya periodichno Shtati rozglyadali riznomanitni pitannya golovnim iz yakih bulo zatverdzhennya odnorazovih groshovih zboriv dopomog Spochatku provincijni shtati sklikalisya miscevimi pravitelyami i spriyali konsolidaciyi okremih oblastej Ale dosit skoro voni opinilisya pid kontrolem korolya U rozpali konfliktu iz papoyu Bonifaciyem VIII Filip IV korol Franciyi abi zaruchitisya pidtrimkoyu svoyih piddanih sklikav zbori predstavnikiv troh staniv Poryad iz cerkovnoyu ta svitskoyu znattyu do uchasti u nih buli dopusheni bagati gorodyani vid imeni tih sho pracyuyut Naperedodni nim bula vidana gramota Filipp milistyu bozhoyu korol frankiv seneshalu Bosera ta jogo zastupniku privit Bazhayuchi obgovoriti j rozglyanuti spilno z prelatami baronami ta inshimi nashimi i virnimi piddanimi nashogo korolivstva bagato skrutnih obstavin yaki dosit suttyevo poznachayutsya na polozhenni j volnostyah nashih a takozh korolivstva nashogo cerkov duhovnih osib znati svitskih lyudej obshin i okremih zhiteliv zaznachenogo korolivstva nakazuyemo vam rozporyaditisya i nakazati vid nashogo imeni konsulam j obshinam mist i mistechok Monpalye ta Bosera shob zaznacheni konsuli ta obshini zgadanih mist i mistechok obrali dvoh troh najkrashih ta dosvidchenih cholovikiv yaki b z yavilisya u nedilyu pered Verbnim tizhnem do Parizha dlya spilnogo z nami rozglyadu obgovorennya vzyattya do uvagi vikonannya i shvalennya vid imeni konsuliv i zaznachenih obshin usogo togo sho vzhe nami vishe postanovleno Tak u 1302 roci vinikli Generalni shtati yak organ dlya obgovorennya derzhavnih sprav i zaproponovanih korolem poryadkiv Cej organ nazvano Generalnimi shtatami na vidminu vid shtativ v okremih provinciyah Pid tiskom Filippa IV novim papoyu bulo obrano francuzkogo arhiyepiskopa Klimenta V Za napolyagannyam Filippa IV novij rimskij papa perenis svoyu rezidenciyu do mista Avinjon u Franciyi Cya podiya rozpochala 70 richnij period 1309 1378 rr avinjonskogo polonu pap yaki opinilisya pid kontrolem francuzkih koroliv Generalni shtati stali znaryaddyam dlya Filippa IV i u rozpravi z tampliyerami yakim vin duzhe zaborguvav Pro ce jdetsya u hronikah 1308 r Sud projshov u misti Tur Korol zibrav u Turi parlament iz blagorodnih i neblagorodnih sho pribuli z usih zamkovih okrug i mist jogo korolivstva Persh nizh virushiti do papi v Puatye vin hotiv poraditisya z nimi sho treba zrobiti z tampliyerami zgidno z yih ziznannyami Dlya vsih zaproshenih bulo priznacheno den pershe chislo misyacya sho jde za Velikodnem yakij buv togo roku 14 kvitnya Korol hotiv diyati oberezhno i shob ne viklikati narikan vin bazhav zaruchitisya pidtrimkoyu i zgodoyu lyudej riznogo zvannya u svoyij derzhavi Os chomu jomu potribni buli sud i virok ne lishe blagorodnih ta vchenih a takozh gorodyan i miryan Ti pribuvshi osobisto vigolosili majzhe odnostajno sho tampliyeri zaslugovuyut na smert Vid Parizkogo universitetu j osoblivo vid profesoriv teologiyi konche vimagalosya shob voni vislovili svij poglyad na cyu spravu sho voni i zrobili u subotu pislya Voznesinnya Podiyi nastupnih desyatilit Stolitnya vijna selyanski i miski povstannya peretvorili Generalni shtati v najvazhlivishij organ derzhavi Todi j sklalasya yihnya struktura Kozhnij stan buv predstavlenij okremoyu palatoyu Struktura Generalnih shtativPersha palata skladalasya z vishogo duhovenstva U drugu obiralisya viborci vid dvoryanstva Prichomu najznatnishi gercogi grafi do skladu palati ne vhodili Voni yak bezposeredni vasali korolya brali uchast u rozrobci rishen u skladi korolivskoyi kuriyi Tretij stan obirav svoyih deputativ Yak pravilo u viborah brav uchast miskij patriciat deputatami buli meri j chleni miskih rad Usi pitannya rozglyadalisya okremo po palatah de rishennya prijmalis prostoyu bilshistyu golosiv Zatverdzhuvalosya rishennya vsima palatami prichomu kozhna palata yak kolis u Starodavnomu Rimi mala tilki odin golos Takim chinom privilejovani stani zavzhdi mali garantovanu bilshist Generalni shtati sklikalis za rishennyam korolya Ale oskilki vvedennya novih podatkiv i odnorazovih groshovih zboriv potrebuvalo poperednoyi zgodi Generalnih shtativ i zokrema zgodi tretogo stanu koroli zmusheni buli zvertatisya do nih dosit chasto Duhovenstvo j dvoryanstvo vid podatkiv zvilnyalos mali podatkovij imunitet Voni davali lishe zgodu na obkladennya tretogo stanu Velikij bereznevij ordonans Dokladnishe Velikij bereznevij ordonans Korolivska vlada chasto domagalasya vid Generalnih shtativ potribnogo yij rishennya Ale buli momenti koli tretij stan mig bachiti v nih desho bilshe nizh zatverdzhennya novih podatkiv U berezni 1357 r koli krayina perezhivala odnu z najbilsh glibokih politichnih kriz u svoyij istoriyi Stolitnya vijna 1337 1453 rr parizke povstannya 1356 1358 rr bulo vidano ordonans ukaz sho stav zgodom vidomij yak Velikij bereznevij ordonans 1357 r Cej dokument buv prijnyatij u period narodnogo ruhu 1356 1358 rr u Parizhi ocholyuvanogo kupeckim starshinoyu Obnaroduvannya Velikogo bereznevogo ordonansu 1357 r bulo vershinoyu diyalnosti Generalnih shtativ U nomu nabulo vidobrazhennya nezadovolennya mishan politikoyu monarhiyi ta osnovni napryamki zdijsnennya reformi derzhavnogo upravlinnya Zmist cih reform buv vikladenij u 67 stattyah Velikij bereznevij ordonans buv sproboyu obmezhiti korolivsku vladu Prote peremozhne zakinchennya Stolitnoyi vijni sho stalosya nezabarom spriyalo podalshomu zmicnennyu vlali koroliv V yiyi rozporyadzhenni bula velika najmana armiya byurokratichnij upravlinskij aparat sho utrimuvalisya za rahunok postijnih podatkiv yaki styaguvali yih teper navit bez poperednogo shvalennya Generalnimi shtatami Vlada korolya poshiryuvalasya na teritoriyu majzhe rivnu suchasnij Franciyi Z poglyadu pravlyachih kil Generalni shtati vikonali svoyu rol Formuvannya absolyutizmuPochinayuchi z XV st Generalni shtati perestayut sklikatisya u XVII i XVIII st st voni buli sklikani usogo po odnomu razu Take stanovishe Generalnih shtativ bulo rezultatom ryadu obstavin sho obumovlyuvalisya daleko ne podolanoyu u Franciyi feodalnoyu rozdroblenistyu zokrema protirichchyami mizh interesami dvoh privilejovanih staniv i tretogo stanu tim sho deputati Generalnih shtativ she ne mogli pidnyatisya ne tilki do rozuminnya zagalnoderzhavnih interesiv ale navit do rozuminnya interesiv svogo stanu v masshtabi vsiyeyi krayini Zamist nih uryad pochav inkoli na svij rozsud sklikati zbori notabliv slavetnih piddanih Ale cya ustanova mala chisto doradchi funkciyi Do centralnih organiv stanovo predstavnickoyi monarhiyi krim Generalnih shtativ vidnosilis korol derzhavna rada sho zdijsnyuvala za vkazivkami korolya upravlinnya i kontrol za okremimi lankami upravlinnya rahunkova palata finansoveupravlinnya Sered posadovih osib najbilshe znachennya mali kancler yakij zdijsnyuvav potochne upravlinnya j kontrol za diyalnistyu posadovih osib pid chas vidsutnosti korolya golovuvav u derzhavnij radi pid jogo kerivnictvom skladalisya proekti ordonansiv konetabl komandir kinnogo licarskogo vijska iz XIII st komandir korolivskoyi armiyi kamerarij skarbnik korolivski radniki sho vikonuvali okremi osoblivo vazhlivi doruchennya korolya Posadovi osobi sho sklali novij derzhavnij aparat upravlinnya buli yak pravilo lyudi neznatni zobov yazani svoyim priznachennyam korolyu i tomu vid nogo zalezhni Sered nih bulo chimalo osib yaki zakinchili universitetskij kurs yurisprudenciya vklyuchayuchi rimske pravo Takih lyudej nazivali vid lat leges zakon Voni zarekomenduvali sebe yak najposlidovnishi pribichniki centralizaciyi i posilennya korolivskoyi vladi sklali najvplivovishu grupu posadovih osib Koroli z yihnoyu dopomogoyu usunuli imenitu znat vid osnovnih vazheliv derzhavnogo upravlinnya Z posilannyam na vidomij princip rimskogo prava pidtverdzhuvali sho korol sam ye verhovnim zakonom a otzhe mozhe stvoryuvati zakonodavstvo z vlasnoyi voli Dlya prijnyattya zakoniv korolyu vzhe ne potribni buli sklikannya vasaliv abo zgoda korolivskoyi kuriyi Bula visunuta takozh teza usyake pravosuddya vinikaye vid korolya Quod principi plasuit legis habet rigorem vidpovidno do yakogo korol oderzhav pravo rozglyadati bud yaku sudovu spravu samostijno abo zh deleguvati ce pravo svoyim slugam VisnovokSame na pochatok XIV st ostatochno oformivsya pobudovanij na politichnomu kompromisi a tomu ne zavzhdi trivkij soyuz korolya i predstavnikiv riznih staniv u tomu chisli i tretogo stanu Politichnim virazom cogo soyuzu v yakomu kozhna zi storin mala svoyi specifichni interesi stali osoblivi stanovo predstavnicki ustanovi Generalni shtati i provincijni shtati viniknennya yakih poklalo pochatok zminam u formi pravlinnya stanovlennyu stanovo predstavnickoyi monarhiyi VinoskiDigesti Yustiniana http www gumer info bibliotek Buks Pravo digest index php Vsesvitnya istoriya PD H Vesna 2009 r 760 s Padalyak N G Istoriya serednih vikiv Pidruchnik dlya 7 klasu K Geneza 2007 Hrestomatiya z istoriyi serednih vikiv Posibnik dlya 7 kl Uporyadnik V M Duhopelnikov K Osvita 1998 160 s Padalyak N G Istoriya serednih vikiv Pidruchnik dlya 7 klasu K Geneza 2007 Fruassar Zhan Hroniki 1325 1340 Izdatelstvo Sankt Peterburgskogo universiteta 2008 g 656st Hachaturyan N A Stanova monarhiya u Franciyi XIII XV st M Visha shkola 1989 Galanza P N Feodalna derzhava i pravo Franciyi M Vid MDU 1963 Vsesvitnya istoriya PD H Vesna 2009 r 760 s DzherelaBatir K I Istoriya feodalnoyi derzhavi Franciyi M 1975 Velika radyanska enciklopediya pid redakciyeyu B A Vvedenskogo t 40 M ANSSSR 1956 Vsesvitnya istoriya PD H Vesna 2009 r 760 s Digesti Yustiniana http www gumer info bibliotek Buks Pravo digest index php Galanza P N Feodalna derzhava i pravo Franciyi M Vid MDU 1963 Istoriya serednih vikiv M Nauka 1970 Kniga dlya chitannya z istoriyi Serednih vikiv K Radyanska shkola 1971 r 243 s Padalyak N G Istoriya serednih vikiv Pidruchnik dlya 7 klasu K Geneza 2007 Serednicka G V Vsesvitnya istoriya Oporni konspekti Kiyiv SPD FO Sandul 2009 r 222 s Fruassar Zhan Hroniki 1325 1340 Izdatelstvo Sankt Peterburgskogo universiteta 2008 g 656st Hachaturyan N A Viniknennya Generalnih Shtativ u Franciyi M 1976 Hachaturyan N A Stanova monarhiya u Franciyi XIII XV st M Visha shkola 1989 Hrestomatiya z istoriyi serednih vikiv Posibnik dlya 7 kl Uporyadnik V M Duhopelnikov K Osvita 1998 160 s Div takozhGeneralni shtati Stanovo predstavnicka monarhiya