Степа́н Васи́льович Руда́нський (25 грудня 1833 (6 січня 1834), Хомутинці, Подільська губернія — 21 квітня 1873 (3 травня 1873), Ялта) — український поет, перекладач античної літератури. Автор класичних сатир на міжнаціональну та антиімперську тематику. Професійний лікар.
Степан Васильович Руданський | ||||
---|---|---|---|---|
![]() Фото Руданського з книги «Співомовки» 1921 року видання | ||||
Ім'я при народженні | Степан Васильович Руданський | |||
Псевдонім | Н-й Г-ь Волинський Вінок Руданський | |||
Народився | 25 грудня 1833 (6 січня 1834) або 1833 Хомутинці, Калинівський район, Вінницька область, Україна[1] | |||
Помер | 3 травня 1873 або 1873 Ялта, Таврійська губернія, Російська імперія[1] ·туберкульоз | |||
Поховання | Полікурівський меморіал | |||
Громадянство | ![]() | |||
Діяльність | лікар, поет | |||
Alma mater | d | |||
Мова творів | українська | |||
Роки активності | 1859—1872 | |||
Жанр | романтичні балади | |||
Нагороди | ![]() | |||
| ||||
| ||||
| ||||
|
Життєпис
Народився 25 грудня 1833 року (за старим стилем) у селі Хомутинці Вінницького повіту Подільської губернії в родині сільського священника.
Після початкової науки в дяка вчився у Шаргородській бурсі (1842–1849) та Подільській духовній семінарії в Кам'янці-Подільському (1849–1855).
Ще в роки навчання у семінарії почав назрівати конфлікт з батьком. Коли 1856 року Руданський приїздить до Петербурга, то цілком самочинно, проти волі батька, вступає не до духовної академії, а до медико-хірургічної, відомої вже на той час як осередок передової науки і культури. Тут у 1850–1860-х роках працювали Сергій Боткін, Іван Сєченов та інші молоді передові вчені.
У медико-хірургічній академії підтримували традиційний інтерес до літератури й мистецтва. Ще раніше професор хірургії академії Каменецький разом з Парпурою підготував перше видання «Енеїди» Івана Котляревського. Аматорський гурток студентів цього навчального закладу вперше поставив драму Тараса Шевченка «Назар Стодоля» (1844). Тут здобували освіту колишні петрашевці, що, безперечно, активізувало громадянську настроєність студентів.
У Петербурзі Руданський зблизився з гуртком українських письменників, що готував журнал «Основа».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUzTHlWRU1DVkJNQ1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFURWxSREVsT0RJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrWWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1F1YW5Cbkx6RTRNSEI0TFNWRU1DVkJNQ1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFURWxSREVsT0RJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrWWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1F1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Петербурзький період найплідніший у житті Руданського-поета. У цей час (1859) він почав друкуватися. Помітно загострюються громадянські мотиви його творчості («До дуба», «Гей, бики!»), визріває й кристалізується майстерність гумористичного й сатиричного вірша, наслідком чого було виникнення нового поетичного жанру в українській поезії — віршованої гуморески-співомовки, тематично різноманітної й стилістично своєрідної. Одночасно Руданський продовжував писати балади, ліричні вірші, віршовані казки й поеми, перекладав з російської та інших мов.
Після закінчення академії Руданський, оскільки мав захворювання легенів, одержав призначення працювати повітовим лікарем на південному узбережжі Криму, куди він і приїхав 1861 року. У 1861–1873 рр. Руданський працював міським лікарем в Ялті, карантинним лікарем в порту, а також лікарем у маєтках князя Воронцова. Він доклав багато зусиль для піднесення благоустрою міста, невтомно трудився як лікар і почесний мировий суддя Сімферопольсько-Ялтинської мирової округи, водночас цікавився археологією, етнографією, відновив розпочаті ще на Поділлі фольклорні заняття, продовжував поетичну творчість — головним чином, у галузі перекладу.
Знайомство з поетом і композитором Петром Ніщинським, художником Іваном Айвазовським, поетом та істориком Миколою Костомаровим, поетом Амвросієм Метлинським наклало відбиток на творчі заняття Руданського, підтримувало інтерес до живопису, старовини, народної творчості. Найбільше ж уваги в ялтинський період Руданський приділяв перекладам з античної та російської літератур (Гомер, Вергілій, Лермонтов).
Смерть і поховання
Помер Руданський у Ялті 21 квітня 1873 року (за старим стилем). Передчасну смерть спричинила не лише недуга (сухоти ще зі студентських років), але й надмірні вимоги начальства у зв'язку зі спалахом епідемії холери в Ялті.
Степан Руданський був похований у Ялті коштом міста на Полікурівському цвинтарі при Івано-Золотоустівській церкві біля могили свого приятеля, власника першої ялтинської аптеки Едуарда Шенебеєра, родина якого надала земельну ділянку для поховання. Тривалий час могилу Руданського доглядала донька його співмешканки Авдотії Широкової Хрисія, яка на початку 1890-х рр. виїхала з Криму.
У 1892 році питання про стан могили Руданського після відвідин Ялти порушив майбутній відомий громадський діяч Іван Липа, на той час студент медичного факультету Харківського університету: під псевдонімом «Іван Степовик» через львівський часопис «Зоря» він звернувся до українських громад з ініціативою «добру огорожу зробити і поставити поки хоч якого-небудь монумента з написом». Наприкінці року один з лідерів української громади Одеси Михайло Комаров повідомив, що за гроші, зібрані на Шевченкових роковинах та від продажу портретів Руданського, на могилі поета було встановлено пам'ятник — «недорогий, але доволі гарний», додавши його опис:
«Поверх міцного мурованого цоколю лежить плита з дикого каменю, а на плиті поставлено пам’ятник, зроблений з рожевого з білими жилками мармуру, з мармуровим хрестом, обробленим під дерево. Пам’ятник має вигляд скелі і заввишки буде від цоколя до хреста 1 сажень і 5 вершків. На скелі зверху вниз навкось відполірована довгенька і широченька хартія, на котрій вирубано і залито чорною фарбою такий напис: “Степан Руданський. Малоруський поет. Помер квітня 21 дня 1873 року, 39 літ”. Вгорі над сим меншими літерами виписка з віршів Руданського: “На могилі не заплаче / Ніхто в чужині: / Хіба хмаронька заплаче / Дощем по мені” – а внизу “1892 р.”, коли поставлено пам’ятник. Збоку коло хартії зроблено круглу нішу, куди буде вправлено бюст поета, що має зробити приятель його В. Ковалев, а до того часу вправлено буде під склом фотографічний портрет поета».
Дані про встановлення портретних або скульптурних зображень Руданського на його могилі відсутні: митець Віктор Ковалев, не здійснивши свого задуму, помер у грудні 1894 року.
У 1910-х рр. відвідувачі могили Руданського (Максим Ґехтер, Євген Вировий) описували її занедбаний стан, відзначаючи випадки вандалізму щодо надгробка.
Сергій Єфремов так описував пам'ятник на могилі Степана Руданського в 1913 році:
«Півкругла брила дикого, необтесаного каменя, аршинів на 2½ заввишки… Червонасто-сїрий кольор каменя … відтїняє невеличкий білий мармуровий хрестик на своєму вершечку… По каміню повив ся розгорнутий аркуш і на йому вирито:
На могилї не заплаче
Нїхто в чужинї,
Хиба хмаронька заплаче
Дощем по мені.
— —
Степан Руданський, український поет, помер року 1873. квітня 21-го, 39 літ…»
У 1913 році ініціативна спільнота українців Ялти виступила з наміром упорядкування могили Руданського. Планам завадила І світова війна. Після революції в Російській імперії, у квітні 1917 року було засновано Ялтинську українську громаду, при якій було створено комісію з охорони могили Степана Руданського: її першою очільницею стала Ївга (Євгенія) Лапа, згодом її змінив актор-аматор Микита Харченко. Передусім комісія займалася питанням збору коштів у Криму та інших регіонах на підтримку могили Руданського у належному стані: з цією метою відраховувалися відсотки зі зборів аматорських вистав, залучалися пожертви місцевих мешканців, розсилалися підписні листи та відозви до інших українських громад Криму. На зібрані кошти комісія викупила в Івано-Золотоустівської церкви земельну ділянку з місцем поховання Руданського: таким чином українська громада Ялти стала розпорядницею могили поета. На заплановане встановлення огорожі коштів забракло.
3 травня 1917 року на місці поховання Степана Руданського в Ялті відбулося перше в Україні колективне вшанування пам'яті поета з ініціативи місцевої української громади. Від того часу до свого від'їзду з Ялти у 1925 році могилою Руданського опікувався голова Ялтинської української громади Павло Горянський. Ймовірно, у 1925 році невідомі зловмисники збили з надгробка хрест. У 1925—1926 рр. питанням увічнення пам'яті Степана Руданського та Лесі Українки в Ялті займався директор Вінницької філії Всенародної бібліотеки України Всеукраїнської академії наук Валентин Отамановський: кошти на реалізацію ініціатив, у тому числі впорядкування могили Руданського, було надано академією.
Під час ІІ світової війни внаслідок бойових дій старий ялтинський цвинтар був зруйнований; неушкодженими збереглися лише чотири могили, в тому числі поховання Степана Руданського. У 1967 році на місці знищеного цвинтаря в Ялті було створено Полікурівський меморіал. Наступного року з ініціативи Літературного фонду УРСР на могилі Руданського було встановлено новий монолітний пам'ятник з кримського діориту роботи Романа Сердюка.
Творчість
Вірші Руданський почав писати ще в семінарії у жанрі романтичної балади («Розбійник», «Вечорниці», «Упир», «Розмай» та ін.), в них помітний вплив фольклору й Т. Шевченка. Руданський згодом перейшов до громадянської поезії, засудження кріпацтва («Над колискою». «Не кидай мене»), заклик до праці на ниві рідної культури («Гей, бики!», «До дуба»), звертання до славного минулого свого народу (історичні поеми «Віщий Олег», «Мазепа», «Іван Скоропада», «Павло Полуботок», «Велямін», «Апостол» та ін.).
Руданський, готуючи свої твори до видання, укладав їх у рукописні збірки. Цензура, а також урядові заборони утруднювали й гальмували їх друкування.
Усі свої твори, включаючи й віршовані переклади, Руданський називав «співомовками». «Співомовки» це збірки гумористичних віршів, жартів, приказок і сміховинок про панів, попів, циган, москалів, поляків, жидів, німців, чортів і т. д., зачерпнутих здебільше з уст народу («Пан та Іван в дорозі», «Піп з кропилом», «Баба в церкві», «Циган з хроном», «Вареники», «Хоробрий лях», «Мошко-асесор», «Зайшов німець раз на баль», «Чорт» та ін.).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZqTHlWRU1DVkJNQ1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFqZGZKVVF4SlRneEpVUXhKVGsySlVRd0pVSkRKVEkzSlVReEpUazBKVVF4SlRoRkxtcHdaeTh5TURCd2VDMGxSREFsUVRBbFJERWxPRE1sUkRBbFFqUWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRFbE9ERWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUkzWHlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUXlVeU55VkVNU1U1TkNWRU1TVTRSUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Термін «Співомовки» закріпив за гуморесками Іван Франко. Гуморески Руданського являли собою нову різновидність гумористично-сатиричних віршованих творів, якої раніше в українській поезії не було і поява якої вимагала закріплення відповідним терміном.
Основні автографи творів Руданського складають три томи, переписані й оформлені самим поетом. Перший, під назвою «Співомовки козака Вінка Руданського, книжка перша, з 1851 року до 1857» (Вінок — переклад імені поета з грецької: стефанос — вінок), вміщує пісні та балади в хронологічній послідовності їх написання. Другий — «Співомовки козака Вінка Руданського, книжка друга, 1857–1858 і 1859» — складається з 235 поезій, гуморесок, названих «приказками», й вірша «Студент». Третій — «Співомовки козака Вінка Руданського, 1859–1860» — це пісні, приказки, легенди, історичні поеми. Крім цієї першої авторської редакції творів Руданського, відомі автографи збірок, укладених за жанрово-тематичним принципом у різні часи й призначених до видання. До таких належать рукопис «Нива» (1858–1859) і рукопис, який 1861 року мав уже цензурний дозвіл, але так і не з'явився друком.
За життя поета була опублікована лише невелика кількість його творів у петербурзькому тижневику «Русский мир» (1859), у двох номерах «Основи» (1862), в «Опыте южнорусского словаря» Шейковського (1861), у львівському журналі «Правда». Більшість творів поета побачила світ у 80-х — на початку 90-х років уже після його смерті у львівських виданнях «Правда», «Зоря», в «Киевской старине».
Перше видання «Співомовок» окремою книгою, яке вмістило двадцять вісім віршів, здійснила в Києві Олена Пчілка 1880 р. під псевдонімом «Н-й Г-ь Волинський» (Невеличкий гурток волинський). Найповніше дореволюційне видання творів Руданського у семи томах (перше видання — 1895–1903, друге — 1910) вийшло завдяки зусиллям М. Комарова, Василя Лукича (В. Левицького), А. Кримського та І. Франка. Найповнішим, найбільш прокоментованим і укладеним з урахуванням авторської роботи над підготовкою рукописів до видання є тритомник «Степан Руданський. Твори в трьох томах» (К., 1972–1973).
Крім веселих «співомовок», Руданський писав ліричні поезії («Повій, вітре, на Вкраїну», «Чорний колір», «Ой, чому ти не літаєш» та ін.), що відбивали не тільки особисте горе поета, але й страждання всього народу. Деякі з них стали народними піснями («Повій вітре, на Вкраїну»). Деякі вірші мають автобіографічний характер («Студент», 1858).
До літературної спадщини Руданського, основна й найцінніша частина якої була надрукована лише по його смерті, належать і переклади («Слово о полку Ігоревім», уривки з «Краледворського рукопису», Гомерова «Іліада», Верґілієва «Енеїда», частина «Демона» Лермонтова, «Сни» Гейне, поодинокі вірші Т. Ленартовича й Б. Радичевича), збірники народних пісень з власних записів («Народные малороссийские песни, собранные в Подольской губернии С. В. Р.», Кам'янець-Подільський, 1852; «Копа пісень», Ялта, 1862). За життя поета вони не були опубліковані, а після його смерті тривалий час перебували в приватних руках. Виявлені й вивчені фольклористами у часи СРСР, вони видані 1972 у Києві.
Вшанування пам'яті
У Хомутинцях Калинівського району Вінницької області працює Літературний музей Степана Руданського, заснований у 1959 році й в 1967 році відкритий у спеціально збудованому приміщенні на місці хати батьків поета, де він народився.
Починаючи від 1981 року на батьківщині С. Руданського, зокрема в музеї проводяться дні сатири і гумору імені Степана Руданського, що традиційно відзначаються в січні після дня народження гумориста.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2T0M4NE5pOGxSREFsUVRBbFJERWxPRE1sUkRBbFFqUWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRFbE9ERWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUV4TGw4bFJEQWxPVUVsUkRBbFFqQWxSREFsUWtNbFJUSWxPREFsT1RrbFJERWxPRVlsUkRBbFFrUWxSREFsUWpVbFJERWxPRFlsUkRFbE9FTXVhbkJuTHpRNU5uQjRMU1ZFTUNWQk1DVkVNU1U0TXlWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREFsUVRFdVh5VkVNQ1U1UVNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1F5VkZNaVU0TUNVNU9TVkVNU1U0UmlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TmlWRU1TVTRReTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
2014 р. у місті Калинівка встановлено пам'ятник С. Руданському.
2015 року на колишньому будинку Подільської духовної семінарії у Кам'янці-Подільському урочисто відкрито меморіальну дошку поету і лікарю Степану Руданському.
Філателія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkwTDFOMFlXMXdYMjltWDFWcmNtRnBibVZmZFdFeE1ESXhMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFUZEdGdGNGOXZabDlWYTNKaGFXNWxYM1ZoTVRBeU1TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
17 січня 2009 року введено в обіг поштову марку № 979 «Степан Руданський (1834—1873)». Формат марки — 40×28 мм. Кількість марок в аркуші — 12 (3х4). Номінал марки — 1 гривня. Наклад 200 тисяч примірників.
Марку захищено мікротекстом «О. Калмиков». В ультрафіолетових променях світяться дубльоване факсиміле підпису та зображення книг. Художник марки та штемпеля Олександр Калмиков.
Освіта
В Ялті діє Ялтинський НВК № 15 «гімназія-школа-садок» імені Степана Руданського, в якій є Кімната-музей Степана Руданського. Це єдина україномовна школа Ялти (ред. до окупації Росією).
Вулиці
У Києві, Львові, Чернівцях, Вінниці, Кам'янець-Подільському, Ужгороді та Ялті є вулиці Руданського.
Установи
- Бібліотека сімейного читання імені Степана Руданського у Дарницькому районі Києва. Заснована у 1993 році. Ім'я Руданського присвоєне у 1998 році.
Цікаві факти
1870 року в Ялті поет-романтик Амвросій Метлинський покінчив життя самогубством. Розтин тіла покійного робив Степан Руданський спільно зі ще одним лікарем. Також серед пацієнтів Степана Руданського був, в останні дні свого життя, видатний актор Михайло Щепкін.
Твори
Оскільки жодної прижиттєвої книжки Руданського не вийшло друком, здебільшого корпус його текстів оцінюється цілісно. Також існує умовний поділ на «серйозну» лірику автора і його гумористичні «співомовки».
- Співомовки
- Лірникові думи (1856)
- Цар-Соловей (1857)
- Чумак (1871)
Видання творів
- Співомовки, 1880.
- Поетичні твори, 1886.
- Руданський С. Вибір із творів: у ред., з передм. та поясненням / Степан Руданський. — У Львові: Наклад. книгарні Наук. т-ва ім. Шевченка, 1927. — 80 с. : іл. — (Видавництво «Для школи і дому» ; ч. 4).
- Руданський С. Вибрані твори / Степан Руданський. — Київ: Держ. літ. вид-во, 1937. — 274 с.
- Співомовки, 1944.
- Руданський С. В. Вибрані твори / Степан Руданський. — Київ: Держ. вид-во худож. літ., 1949. — 158 с.
- Твори, 1956.
Зібрання творів
- Твори Степана Руданського у 7 томах (1895–1903)
- Руданський С. Твори Степана Руданського. Т. 1. — У Львові: Накладом т-ва «Просвіта», 1912. — 456 с. : портр. — (Руска письменність ; 9, 1).
- Руданський С. Твори Степана Руданського. Т. 2. — У Львові: Накладом т-ва «Просвіта», 1913. — 456 с. : портр. — (Руска письменність ; 9, 2).
- Руданський С. Твори Степана Руданського. Т. 3. — У Львові: Накладом т-ва «Просвіта», 1914. — 478 с. : портр. — (Руска письменність ; 9, 3).
- Руданський С. Твори Степана Руданського. Т. 5 — У Львові: З друк. Наук. т-ва ім. Шевченка, 1899. — 150 с.
- Твори в трьох томах (1972–1973)
Фольклорні записи
- Народні пісні в записах Степана Руданського. — Київ: Музична Україна, 1972. — 291 с.
Примітки
- Руданский Степан Васильевич // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохоров — 3-е изд. — Москва: Советская энциклопедия, 1969.
- Антон Божук. Степан Руданський. Історія могили поета в Ялті // Український інтерес
- М. К. Пам'ятник на могилі С. Руданського в Ялті. Зоря. 1892 . № 11. - С. 218.
- Сергій Єфремов. Самотня могила // Діло, 12.09.1913
- Вводиться в обіг поштова марка № 979 «Степан Руданський (1834—1873)» // Сайт Міністерства транспорту та зв'язку[недоступне посилання з вересня 2019]
- . Архів оригіналу за 12 січня 2014. Процитовано 17 липня 2012.
- Панченко Володимир. Ялтинський «поетолікар»: Кримські хроніки Степана Руданського // День. — 2007. — 27 жовтня.
- . Архів оригіналу за 19 вересня 2009. Процитовано 25 грудня 2008.
- (український дивоспів на чотирьох місцях)
Джерела та література
- Герасименко В. Я. Життєвий і творчий шлях С. В. Руданського // Руданський Степан. Твори. — К., 1959.
- Герасименко В. Я. Руданський Степан Васильович // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1983. — Т. 9 : Поплужне — Салуїн. — 558, [2] с., [24] арк. іл. : іл., табл., портр., карти + 1 арк с. — С. 505.
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Жадько В. Український некрополь. — К., 2005. — С. 279.
- Історія української літератури другої половини XIX століття. — К., 1979.
- Шевченківський словник. Том 2 / Інститут літератури імені Т. Г. Шевченка Академії Наук УРСР. — Київ : Головна редакція УРЕ, 1977. — С. 182.
- Колесник П. Й. Степан Руданський. — К., 1971.
- Кримський А., Левченко М. Нові знадоби до життєпису С. Руданського. — К., 1929. [1]
- Колесник П. Й. Творчість Степана Руданського // Степан Руданський. Твори в 3-х тт. — К. : Наукова думка, 1972. — Т. 1. — С. 5—31.
- Кочерга С. О. // Кримський державний гуманітарний державний інститут. — Ялта, 2001.
- Кравченко В. О., Пирогова К. М. Художня своєрідність співомовок С. Руданського // Вісник Запорізького державного університету. — 2002. — № 2.
- Кульова Віра. Український Рабле // Хрещатик. — 2006. — 15 лютого.
- Лазанська Т. І. Руданський Степан Васильович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 347. — .
- Латник Г. Український Рабле // Руданський Степан. Усі твори в одному томі. — К./Ірпінь : Перун, 2007. — С. 5—7.
- Мишанич О. В. Спадщина С.Руданського // Степан Руданський. Твори в 3-х тт. — К. : Наукова думка, 1972. — Т. 1. — С. 475—478.
- Панченко В. Ялтинський «поето-лікар»: Кримські хроніки Степана Руданського // День. — 2007. — 27 жовтня.
- Пільгук І. І. Степан Руданський. — К., 1956.
- Сиваченко М. Є. Студії над гуморесками Степана Руданського. — К., 1979.
Посилання
- Руданський Степан Васильович // Шевченківська енциклопедія : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2015. — Т. 5 : Пе—С. — С. 572-574.
- Руданський Степан // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1964. — Т. 7, кн. XIII : Літери Риз — Се. — С. 1634. — 1000 екз.
- СТЕПАН РУДАНСЬКИЙ | Програма «Велич особистості» | 2017 (ВІДЕО)
- Твори Степана Руданського в мережевій бібліотеці «Відкрита книга»
- : біобібліогр. покажч. / уклад.: Л. Борисенко, Л. Заря, О. Кізян, Б. Хоменко ; вступ. ст. Б. Хоменка ; Вінниц. ОУНБ ім. К. А. Тімірязєва. — 2-е вид., доп. — Вінниця, 2013. – с. — (Сер. «Наші видатні земляки»).
- Степан Руданський на порталі Експеримент. Твори, статті, біографія
- Степан Руданський. Енциклопедія життя і творчості
- Лицар українського слова // Управління культури та туризму Вінницької ОДА
- Збірник історично-філологічного відділу. № 19, вип. 2 : Нові знадоби для життєпису Степана Руданського: спомини та матеріали, що їх опублікували 1925—1929 рр. в «Записках Іст.-філол. від.» В. Герасименко, П. Горянський, М. Левченко, Е. Оксман, В. Отамановський, М. Хращевський та С. Якимович / Аг. Кримський, Мик. Левченко. — У Київі: З друк. Всеукр. акад. наук, 1929. — 89 с.
- Література до теми "С.В. Руданський – перекладач"
- На сайті «Мислене древо»
- Твори Степана Руданського // Укрцентр
- Твори Степана Руданського в електронній бібліотеці «Відкрита книга»
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Stepa n Vasi lovich Ruda nskij 25 grudnya 1833 6 sichnya 1834 18340106 Homutinci Podilska guberniya 21 kvitnya 1873 3 travnya 1873 Yalta ukrayinskij poet perekladach antichnoyi literaturi Avtor klasichnih satir na mizhnacionalnu ta antiimpersku tematiku Profesijnij likar Stepan Vasilovich RudanskijFoto Rudanskogo z knigi Spivomovki 1921 roku vidannyaIm ya pri narodzhenniStepan Vasilovich RudanskijPsevdonimN j G Volinskij Vinok RudanskijNarodivsya25 grudnya 1833 6 sichnya 1834 abo 1833 Homutinci Kalinivskij rajon Vinnicka oblast Ukrayina 1 Pomer3 travnya 1873 1873 05 03 abo 1873 Yalta Tavrijska guberniya Rosijska imperiya 1 tuberkulozPohovannyaPolikurivskij memorialGromadyanstvoRosijska imperiyaDiyalnistlikar poetAlma materdMova tvorivukrayinskaRoki aktivnosti1859 1872Zhanrromantichni baladiNagorodiOrden Svyatogo Stanislava 3 stupenya Rudanskij Stepan Vasilovich u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Roboti u VikidzherelahZhittyepisNarodivsya 25 grudnya 1833 roku za starim stilem u seli Homutinci Vinnickogo povitu Podilskoyi guberniyi v rodini silskogo svyashennika Pislya pochatkovoyi nauki v dyaka vchivsya u Shargorodskij bursi 1842 1849 ta Podilskij duhovnij seminariyi v Kam yanci Podilskomu 1849 1855 She v roki navchannya u seminariyi pochav nazrivati konflikt z batkom Koli 1856 roku Rudanskij priyizdit do Peterburga to cilkom samochinno proti voli batka vstupaye ne do duhovnoyi akademiyi a do mediko hirurgichnoyi vidomoyi vzhe na toj chas yak oseredok peredovoyi nauki i kulturi Tut u 1850 1860 h rokah pracyuvali Sergij Botkin Ivan Syechenov ta inshi molodi peredovi vcheni U mediko hirurgichnij akademiyi pidtrimuvali tradicijnij interes do literaturi j mistectva She ranishe profesor hirurgiyi akademiyi Kameneckij razom z Parpuroyu pidgotuvav pershe vidannya Eneyidi Ivana Kotlyarevskogo Amatorskij gurtok studentiv cogo navchalnogo zakladu vpershe postaviv dramu Tarasa Shevchenka Nazar Stodolya 1844 Tut zdobuvali osvitu kolishni petrashevci sho bezperechno aktivizuvalo gromadyansku nastroyenist studentiv U Peterburzi Rudanskij zblizivsya z gurtkom ukrayinskih pismennikiv sho gotuvav zhurnal Osnova Stepan Rudanskij pochatok 1870 tih rokiv Portret hud V Kovalova Peterburzkij period najplidnishij u zhitti Rudanskogo poeta U cej chas 1859 vin pochav drukuvatisya Pomitno zagostryuyutsya gromadyanski motivi jogo tvorchosti Do duba Gej biki vizrivaye j kristalizuyetsya majsternist gumoristichnogo j satirichnogo virsha naslidkom chogo bulo viniknennya novogo poetichnogo zhanru v ukrayinskij poeziyi virshovanoyi gumoreski spivomovki tematichno riznomanitnoyi j stilistichno svoyeridnoyi Odnochasno Rudanskij prodovzhuvav pisati baladi lirichni virshi virshovani kazki j poemi perekladav z rosijskoyi ta inshih mov Pislya zakinchennya akademiyi Rudanskij oskilki mav zahvoryuvannya legeniv oderzhav priznachennya pracyuvati povitovim likarem na pivdennomu uzberezhzhi Krimu kudi vin i priyihav 1861 roku U 1861 1873 rr Rudanskij pracyuvav miskim likarem v Yalti karantinnim likarem v portu a takozh likarem u mayetkah knyazya Voroncova Vin doklav bagato zusil dlya pidnesennya blagoustroyu mista nevtomno trudivsya yak likar i pochesnij mirovij suddya Simferopolsko Yaltinskoyi mirovoyi okrugi vodnochas cikavivsya arheologiyeyu etnografiyeyu vidnoviv rozpochati she na Podilli folklorni zanyattya prodovzhuvav poetichnu tvorchist golovnim chinom u galuzi perekladu Znajomstvo z poetom i kompozitorom Petrom Nishinskim hudozhnikom Ivanom Ajvazovskim poetom ta istorikom Mikoloyu Kostomarovim poetom Amvrosiyem Metlinskim naklalo vidbitok na tvorchi zanyattya Rudanskogo pidtrimuvalo interes do zhivopisu starovini narodnoyi tvorchosti Najbilshe zh uvagi v yaltinskij period Rudanskij pridilyav perekladam z antichnoyi ta rosijskoyi literatur Gomer Vergilij Lermontov Smert i pohovannya Mogila Stepana Rudanskogo suchasnij viglyad Pomer Rudanskij u Yalti 21 kvitnya 1873 roku za starim stilem Peredchasnu smert sprichinila ne lishe neduga suhoti she zi studentskih rokiv ale j nadmirni vimogi nachalstva u zv yazku zi spalahom epidemiyi holeri v Yalti Stepan Rudanskij buv pohovanij u Yalti koshtom mista na Polikurivskomu cvintari pri Ivano Zolotoustivskij cerkvi bilya mogili svogo priyatelya vlasnika pershoyi yaltinskoyi apteki Eduarda Shenebeyera rodina yakogo nadala zemelnu dilyanku dlya pohovannya Trivalij chas mogilu Rudanskogo doglyadala donka jogo spivmeshkanki Avdotiyi Shirokovoyi Hrisiya yaka na pochatku 1890 h rr viyihala z Krimu U 1892 roci pitannya pro stan mogili Rudanskogo pislya vidvidin Yalti porushiv majbutnij vidomij gromadskij diyach Ivan Lipa na toj chas student medichnogo fakultetu Harkivskogo universitetu pid psevdonimom Ivan Stepovik cherez lvivskij chasopis Zorya vin zvernuvsya do ukrayinskih gromad z iniciativoyu dobru ogorozhu zrobiti i postaviti poki hoch yakogo nebud monumenta z napisom Naprikinci roku odin z lideriv ukrayinskoyi gromadi Odesi Mihajlo Komarov povidomiv sho za groshi zibrani na Shevchenkovih rokovinah ta vid prodazhu portretiv Rudanskogo na mogili poeta bulo vstanovleno pam yatnik nedorogij ale dovoli garnij dodavshi jogo opis Poverh micnogo murovanogo cokolyu lezhit plita z dikogo kamenyu a na pliti postavleno pam yatnik zroblenij z rozhevogo z bilimi zhilkami marmuru z marmurovim hrestom obroblenim pid derevo Pam yatnik maye viglyad skeli i zavvishki bude vid cokolya do hresta 1 sazhen i 5 vershkiv Na skeli zverhu vniz navkos vidpolirovana dovgenka i shirochenka hartiya na kotrij virubano i zalito chornoyu farboyu takij napis Stepan Rudanskij Maloruskij poet Pomer kvitnya 21 dnya 1873 roku 39 lit Vgori nad sim menshimi literami vipiska z virshiv Rudanskogo Na mogili ne zaplache Nihto v chuzhini Hiba hmaronka zaplache Doshem po meni a vnizu 1892 r koli postavleno pam yatnik Zboku kolo hartiyi zrobleno kruglu nishu kudi bude vpravleno byust poeta sho maye zrobiti priyatel jogo V Kovalev a do togo chasu vpravleno bude pid sklom fotografichnij portret poeta Dani pro vstanovlennya portretnih abo skulpturnih zobrazhen Rudanskogo na jogo mogili vidsutni mitec Viktor Kovalev ne zdijsnivshi svogo zadumu pomer u grudni 1894 roku U 1910 h rr vidviduvachi mogili Rudanskogo Maksim Gehter Yevgen Virovij opisuvali yiyi zanedbanij stan vidznachayuchi vipadki vandalizmu shodo nadgrobka Sergij Yefremov tak opisuvav pam yatnik na mogili Stepana Rudanskogo v 1913 roci Pivkrugla brila dikogo neobtesanogo kamenya arshiniv na 2 zavvishki Chervonasto syirij kolor kamenya vidtyinyaye nevelichkij bilij marmurovij hrestik na svoyemu vershechku Po kaminyu poviv sya rozgornutij arkush i na jomu virito Na mogilyi ne zaplache Nyihto v chuzhinyi Hiba hmaronka zaplache Doshem po meni Stepan Rudanskij ukrayinskij poet pomer roku 1873 kvitnya 21 go 39 lit U 1913 roci iniciativna spilnota ukrayinciv Yalti vistupila z namirom uporyadkuvannya mogili Rudanskogo Planam zavadila I svitova vijna Pislya revolyuciyi v Rosijskij imperiyi u kvitni 1917 roku bulo zasnovano Yaltinsku ukrayinsku gromadu pri yakij bulo stvoreno komisiyu z ohoroni mogili Stepana Rudanskogo yiyi pershoyu ochilniceyu stala Yivga Yevgeniya Lapa zgodom yiyi zminiv aktor amator Mikita Harchenko Peredusim komisiya zajmalasya pitannyam zboru koshtiv u Krimu ta inshih regionah na pidtrimku mogili Rudanskogo u nalezhnomu stani z ciyeyu metoyu vidrahovuvalisya vidsotki zi zboriv amatorskih vistav zaluchalisya pozhertvi miscevih meshkanciv rozsilalisya pidpisni listi ta vidozvi do inshih ukrayinskih gromad Krimu Na zibrani koshti komisiya vikupila v Ivano Zolotoustivskoyi cerkvi zemelnu dilyanku z miscem pohovannya Rudanskogo takim chinom ukrayinska gromada Yalti stala rozporyadniceyu mogili poeta Na zaplanovane vstanovlennya ogorozhi koshtiv zabraklo 3 travnya 1917 roku na misci pohovannya Stepana Rudanskogo v Yalti vidbulosya pershe v Ukrayini kolektivne vshanuvannya pam yati poeta z iniciativi miscevoyi ukrayinskoyi gromadi Vid togo chasu do svogo vid yizdu z Yalti u 1925 roci mogiloyu Rudanskogo opikuvavsya golova Yaltinskoyi ukrayinskoyi gromadi Pavlo Goryanskij Jmovirno u 1925 roci nevidomi zlovmisniki zbili z nadgrobka hrest U 1925 1926 rr pitannyam uvichnennya pam yati Stepana Rudanskogo ta Lesi Ukrayinki v Yalti zajmavsya direktor Vinnickoyi filiyi Vsenarodnoyi biblioteki Ukrayini Vseukrayinskoyi akademiyi nauk Valentin Otamanovskij koshti na realizaciyu iniciativ u tomu chisli vporyadkuvannya mogili Rudanskogo bulo nadano akademiyeyu Pid chas II svitovoyi vijni vnaslidok bojovih dij starij yaltinskij cvintar buv zrujnovanij neushkodzhenimi zbereglisya lishe chotiri mogili v tomu chisli pohovannya Stepana Rudanskogo U 1967 roci na misci znishenogo cvintarya v Yalti bulo stvoreno Polikurivskij memorial Nastupnogo roku z iniciativi Literaturnogo fondu URSR na mogili Rudanskogo bulo vstanovleno novij monolitnij pam yatnik z krimskogo dioritu roboti Romana Serdyuka TvorchistVirshi Rudanskij pochav pisati she v seminariyi u zhanri romantichnoyi baladi Rozbijnik Vechornici Upir Rozmaj ta in v nih pomitnij vpliv folkloru j T Shevchenka Rudanskij zgodom perejshov do gromadyanskoyi poeziyi zasudzhennya kripactva Nad koliskoyu Ne kidaj mene zaklik do praci na nivi ridnoyi kulturi Gej biki Do duba zvertannya do slavnogo minulogo svogo narodu istorichni poemi Vishij Oleg Mazepa Ivan Skoropada Pavlo Polubotok Velyamin Apostol ta in Rudanskij gotuyuchi svoyi tvori do vidannya ukladav yih u rukopisni zbirki Cenzura a takozh uryadovi zaboroni utrudnyuvali j galmuvali yih drukuvannya Usi svoyi tvori vklyuchayuchi j virshovani perekladi Rudanskij nazivav spivomovkami Spivomovki ce zbirki gumoristichnih virshiv zhartiv prikazok i smihovinok pro paniv popiv cigan moskaliv polyakiv zhidiv nimciv chortiv i t d zacherpnutih zdebilshe z ust narodu Pan ta Ivan v dorozi Pip z kropilom Baba v cerkvi Cigan z hronom Vareniki Horobrij lyah Moshko asesor Zajshov nimec raz na bal Chort ta in Stepan Rudanskij iz sestroyu Olgoyu ta bratom Grigoriyem 1860 ti roki Termin Spivomovki zakripiv za gumoreskami Ivan Franko Gumoreski Rudanskogo yavlyali soboyu novu riznovidnist gumoristichno satirichnih virshovanih tvoriv yakoyi ranishe v ukrayinskij poeziyi ne bulo i poyava yakoyi vimagala zakriplennya vidpovidnim terminom Osnovni avtografi tvoriv Rudanskogo skladayut tri tomi perepisani j oformleni samim poetom Pershij pid nazvoyu Spivomovki kozaka Vinka Rudanskogo knizhka persha z 1851 roku do 1857 Vinok pereklad imeni poeta z greckoyi stefanos vinok vmishuye pisni ta baladi v hronologichnij poslidovnosti yih napisannya Drugij Spivomovki kozaka Vinka Rudanskogo knizhka druga 1857 1858 i 1859 skladayetsya z 235 poezij gumoresok nazvanih prikazkami j virsha Student Tretij Spivomovki kozaka Vinka Rudanskogo 1859 1860 ce pisni prikazki legendi istorichni poemi Krim ciyeyi pershoyi avtorskoyi redakciyi tvoriv Rudanskogo vidomi avtografi zbirok ukladenih za zhanrovo tematichnim principom u rizni chasi j priznachenih do vidannya Do takih nalezhat rukopis Niva 1858 1859 i rukopis yakij 1861 roku mav uzhe cenzurnij dozvil ale tak i ne z yavivsya drukom Za zhittya poeta bula opublikovana lishe nevelika kilkist jogo tvoriv u peterburzkomu tizhneviku Russkij mir 1859 u dvoh nomerah Osnovi 1862 v Opyte yuzhnorusskogo slovarya Shejkovskogo 1861 u lvivskomu zhurnali Pravda Bilshist tvoriv poeta pobachila svit u 80 h na pochatku 90 h rokiv uzhe pislya jogo smerti u lvivskih vidannyah Pravda Zorya v Kievskoj starine Pershe vidannya Spivomovok okremoyu knigoyu yake vmistilo dvadcyat visim virshiv zdijsnila v Kiyevi Olena Pchilka 1880 r pid psevdonimom N j G Volinskij Nevelichkij gurtok volinskij Najpovnishe dorevolyucijne vidannya tvoriv Rudanskogo u semi tomah pershe vidannya 1895 1903 druge 1910 vijshlo zavdyaki zusillyam M Komarova Vasilya Lukicha V Levickogo A Krimskogo ta I Franka Najpovnishim najbilsh prokomentovanim i ukladenim z urahuvannyam avtorskoyi roboti nad pidgotovkoyu rukopisiv do vidannya ye tritomnik Stepan Rudanskij Tvori v troh tomah K 1972 1973 Krim veselih spivomovok Rudanskij pisav lirichni poeziyi Povij vitre na Vkrayinu Chornij kolir Oj chomu ti ne litayesh ta in sho vidbivali ne tilki osobiste gore poeta ale j strazhdannya vsogo narodu Deyaki z nih stali narodnimi pisnyami Povij vitre na Vkrayinu Deyaki virshi mayut avtobiografichnij harakter Student 1858 Do literaturnoyi spadshini Rudanskogo osnovna j najcinnisha chastina yakoyi bula nadrukovana lishe po jogo smerti nalezhat i perekladi Slovo o polku Igorevim urivki z Kraledvorskogo rukopisu Gomerova Iliada Vergiliyeva Eneyida chastina Demona Lermontova Sni Gejne poodinoki virshi T Lenartovicha j B Radichevicha zbirniki narodnih pisen z vlasnih zapisiv Narodnye malorossijskie pesni sobrannye v Podolskoj gubernii S V R Kam yanec Podilskij 1852 Kopa pisen Yalta 1862 Za zhittya poeta voni ne buli opublikovani a pislya jogo smerti trivalij chas perebuvali v privatnih rukah Viyavleni j vivcheni folkloristami u chasi SRSR voni vidani 1972 u Kiyevi Vshanuvannya pam yatiByust Stepana Rudanskogo na teritoriyi Luganskogo onkodispansera Sporudzhenij za iniciativi Yuriya Yenenka U Homutincyah Kalinivskogo rajonu Vinnickoyi oblasti pracyuye Literaturnij muzej Stepana Rudanskogo zasnovanij u 1959 roci j v 1967 roci vidkritij u specialno zbudovanomu primishenni na misci hati batkiv poeta de vin narodivsya Pochinayuchi vid 1981 roku na batkivshini S Rudanskogo zokrema v muzeyi provodyatsya dni satiri i gumoru imeni Stepana Rudanskogo sho tradicijno vidznachayutsya v sichni pislya dnya narodzhennya gumorista Memorialna doshka poetu i likaryu Stepanu Rudanskomu v Kam yanci Podilskomu 2014 r u misti Kalinivka vstanovleno pam yatnik S Rudanskomu 2015 roku na kolishnomu budinku Podilskoyi duhovnoyi seminariyi u Kam yanci Podilskomu urochisto vidkrito memorialnu doshku poetu i likaryu Stepanu Rudanskomu Filateliya 17 sichnya 2009 roku vvedeno v obig poshtovu marku 979 Stepan Rudanskij 1834 1873 Format marki 40 28 mm Kilkist marok v arkushi 12 3h4 Nominal marki 1 grivnya Naklad 200 tisyach primirnikiv Marku zahisheno mikrotekstom O Kalmikov V ultrafioletovih promenyah svityatsya dublovane faksimile pidpisu ta zobrazhennya knig Hudozhnik marki ta shtempelya Oleksandr Kalmikov Osvita V Yalti diye Yaltinskij NVK 15 gimnaziya shkola sadok imeni Stepana Rudanskogo v yakij ye Kimnata muzej Stepana Rudanskogo Ce yedina ukrayinomovna shkola Yalti red do okupaciyi Rosiyeyu Vulici U Kiyevi Lvovi Chernivcyah Vinnici Kam yanec Podilskomu Uzhgorodi ta Yalti ye vulici Rudanskogo Ustanovi Biblioteka simejnogo chitannya imeni Stepana Rudanskogo u Darnickomu rajoni Kiyeva Zasnovana u 1993 roci Im ya Rudanskogo prisvoyene u 1998 roci Cikavi fakti1870 roku v Yalti poet romantik Amvrosij Metlinskij pokinchiv zhittya samogubstvom Roztin tila pokijnogo robiv Stepan Rudanskij spilno zi she odnim likarem Takozh sered paciyentiv Stepana Rudanskogo buv v ostanni dni svogo zhittya vidatnij aktor Mihajlo Shepkin TvoriOskilki zhodnoyi prizhittyevoyi knizhki Rudanskogo ne vijshlo drukom zdebilshogo korpus jogo tekstiv ocinyuyetsya cilisno Takozh isnuye umovnij podil na serjoznu liriku avtora i jogo gumoristichni spivomovki Spivomovki Lirnikovi dumi 1856 Car Solovej 1857 Chumak 1871 Vidannya tvoriv Spivomovki 1880 Poetichni tvori 1886 Rudanskij S Vibir iz tvoriv u red z peredm ta poyasnennyam Stepan Rudanskij U Lvovi Naklad knigarni Nauk t va im Shevchenka 1927 80 s il Vidavnictvo Dlya shkoli i domu ch 4 Rudanskij S Vibrani tvori Stepan Rudanskij Kiyiv Derzh lit vid vo 1937 274 s Spivomovki 1944 Rudanskij S V Vibrani tvori Stepan Rudanskij Kiyiv Derzh vid vo hudozh lit 1949 158 s Tvori 1956 Zibrannya tvoriv Tvori Stepana Rudanskogo u 7 tomah 1895 1903 Rudanskij S Tvori Stepana Rudanskogo T 1 U Lvovi Nakladom t va Prosvita 1912 456 s portr Ruska pismennist 9 1 Rudanskij S Tvori Stepana Rudanskogo T 2 U Lvovi Nakladom t va Prosvita 1913 456 s portr Ruska pismennist 9 2 Rudanskij S Tvori Stepana Rudanskogo T 3 U Lvovi Nakladom t va Prosvita 1914 478 s portr Ruska pismennist 9 3 Rudanskij S Tvori Stepana Rudanskogo T 5 U Lvovi Z druk Nauk t va im Shevchenka 1899 150 s Tvori v troh tomah 1972 1973 Folklorni zapisi Narodni pisni v zapisah Stepana Rudanskogo Kiyiv Muzichna Ukrayina 1972 291 s PrimitkiRudanskij Stepan Vasilevich Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t pod red A M Prohorov 3 e izd Moskva Sovetskaya enciklopediya 1969 d Track Q649d Track Q17378135 Anton Bozhuk Stepan Rudanskij Istoriya mogili poeta v Yalti Ukrayinskij interes M K Pam yatnik na mogili S Rudanskogo v Yalti Zorya 1892 11 S 218 Sergij Yefremov Samotnya mogila Dilo 12 09 1913 Vvoditsya v obig poshtova marka 979 Stepan Rudanskij 1834 1873 Sajt Ministerstva transportu ta zv yazku nedostupne posilannya z veresnya 2019 Arhiv originalu za 12 sichnya 2014 Procitovano 17 lipnya 2012 Panchenko Volodimir Yaltinskij poetolikar Krimski hroniki Stepana Rudanskogo Den 2007 27 zhovtnya Arhiv originalu za 19 veresnya 2009 Procitovano 25 grudnya 2008 ukrayinskij divospiv na chotiroh miscyah Dzherela ta literaturaGerasimenko V Ya Zhittyevij i tvorchij shlyah S V Rudanskogo Rudanskij Stepan Tvori K 1959 Gerasimenko V Ya Rudanskij Stepan Vasilovich Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1983 T 9 Popluzhne Saluyin 558 2 s 24 ark il il tabl portr karti 1 ark s S 505 Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Zhadko V Ukrayinskij nekropol K 2005 S 279 Istoriya ukrayinskoyi literaturi drugoyi polovini XIX stolittya K 1979 Shevchenkivskij slovnik Tom 2 Institut literaturi imeni T G Shevchenka Akademiyi Nauk URSR Kiyiv Golovna redakciya URE 1977 S 182 Kolesnik P J Stepan Rudanskij K 1971 Krimskij A Levchenko M Novi znadobi do zhittyepisu S Rudanskogo K 1929 1 Kolesnik P J Tvorchist Stepana Rudanskogo Stepan Rudanskij Tvori v 3 h tt K Naukova dumka 1972 T 1 S 5 31 Kocherga S O Krimskij derzhavnij gumanitarnij derzhavnij institut Yalta 2001 Kravchenko V O Pirogova K M Hudozhnya svoyeridnist spivomovok S Rudanskogo Visnik Zaporizkogo derzhavnogo universitetu 2002 2 Kulova Vira Ukrayinskij Rable Hreshatik 2006 15 lyutogo Lazanska T I Rudanskij Stepan Vasilovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 347 ISBN 978 966 00 1290 5 Latnik G Ukrayinskij Rable Rudanskij Stepan Usi tvori v odnomu tomi K Irpin Perun 2007 S 5 7 Mishanich O V Spadshina S Rudanskogo Stepan Rudanskij Tvori v 3 h tt K Naukova dumka 1972 T 1 S 475 478 Panchenko V Yaltinskij poeto likar Krimski hroniki Stepana Rudanskogo Den 2007 27 zhovtnya Pilguk I I Stepan Rudanskij K 1956 Sivachenko M Ye Studiyi nad gumoreskami Stepana Rudanskogo K 1979 PosilannyaRudanskij Stepan Vasilovich Shevchenkivska enciklopediya u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2015 T 5 Pe S S 572 574 Rudanskij Stepan Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1964 T 7 kn XIII Literi Riz Se S 1634 1000 ekz STEPAN RUDANSKIJ Programa Velich osobistosti 2017 VIDEO Tvori Stepana Rudanskogo v merezhevij biblioteci Vidkrita kniga biobibliogr pokazhch uklad L Borisenko L Zarya O Kizyan B Homenko vstup st B Homenka Vinnic OUNB im K A Timiryazyeva 2 e vid dop Vinnicya 2013 s Ser Nashi vidatni zemlyaki Stepan Rudanskij na portali Eksperiment Tvori statti biografiya Stepan Rudanskij Enciklopediya zhittya i tvorchosti Licar ukrayinskogo slova Upravlinnya kulturi ta turizmu Vinnickoyi ODA Zbirnik istorichno filologichnogo viddilu 19 vip 2 Novi znadobi dlya zhittyepisu Stepana Rudanskogo spomini ta materiali sho yih opublikuvali 1925 1929 rr v Zapiskah Ist filol vid V Gerasimenko P Goryanskij M Levchenko E Oksman V Otamanovskij M Hrashevskij ta S Yakimovich Ag Krimskij Mik Levchenko U Kiyivi Z druk Vseukr akad nauk 1929 89 s Literatura do temi S V Rudanskij perekladach Na sajti Mislene drevo Tvori Stepana Rudanskogo Ukrcentr Tvori Stepana Rudanskogo v elektronnij biblioteci Vidkrita kniga