Ролан Барт | ||||
---|---|---|---|---|
Roland Barthes | ||||
![]() | ||||
Ім'я при народженні | фр. Roland Gérard Barthes | |||
Народився | 12 листопада 1915 Шербур-Октевіль, Французька республіка | |||
Помер | 26 березня 1980 (64 роки) Париж, Франція ·d | |||
Поховання | Юрт | |||
Громадянство | ||||
Національність | француз | |||
Діяльність | літературознавець, літератуний критик, лінгвіст | |||
Сфера роботи | літературна критика[1], теорія літератури[1], семіотика[1] і d[1] | |||
Alma mater | ліцей Людовика Великого, d і d | |||
Заклад | Колеж де Франс[2], Вища школа соціальних наук і Національний центр наукових досліджень | |||
Мова творів | французька | |||
Напрямок | Структуралізм Постструктуралізм Семіологія | |||
Жанр | есей і щоденник | |||
Magnum opus | Смерть автора і d | |||
Автограф | ![]() | |||
| ||||
| ||||
| ||||
Ро́лан Барт (фр. Roland Barthes; 1915, Шербур-Октевіль — 1980, Париж) — французький філософ, критик і теоретик семіотики, науки про знаки і символи. Один із французьких «нових критиків», представник структуралізму і постструктуралізму.
Біографія
Ролан Барт народився 12 листопада 1915 року в місті Шербур в Нормандії. Він був сином морського офіцера Луї Барта, який був убитий під час Першої світової війни в битві у Північному морі ще до того, як його сину виповнився один рік. Його мати, Генрієта Барт, його тітка і бабуся виростили його в селі Юрт та місті Байонна на узбережжі Біскайської затоки. Коли Барту було одинадцять, його сім'я переїхала в Париж.
Період 1935—1939 рр. Барт провів у Сорбонні, де показав себе дуже перспективним студентом. Його академічна кар'єра була обмежена важкою хворобою — туберкульозом легень, що вимагало частого лікування та ізоляції в санаторіях, а також впливало на можливість навчатись та складати кваліфікаційні іспити. Крім того, хвороба не дозволила йому взяти участь у бойових діях під час Другої світової війни.
Його життя з 1939 по 1948 рік було значною мірою присвячено отриманню ліцензії з граматики і філології. В цей період Барт публікує свої перші роботи, бере участь в медичних дослідженнях і продовжує боротися за своє здоров'я. У 1948 році він повертається до суто академічної роботи, отримує численні, щоправда, короткострокові посади в інститутах Франції, Румунії та Єгипту. За цей час він робить перші публікації у паризькій газеті лівого спрямування Combat, з яких потім виросла його перша повноформатна робота «Нульовий ступінь письма» (1953). У 1948—1950 рр. викладає в Бухаресті, де підпадає під вплив лінгвосеміотичних ідей А. Ж. Греймаса. У 1950-х рр. постає як журналіст, симпатизує ідеям «нового роману», «театру абсурду» та сценічним ідеям Бертольда Брехта. У 1952 році Барт переїжджає до Національного Центру Наукових Досліджень (Centre National de la Recherche Scientifique), де вивчає лексикологію та соціологію. Під час свого семирічного періоду там, він починає писати популярну серію есе для журналу Les Lettres Nouvelles, в яких розвінчує міфи масової культури (зібрані пізніше в книзі Міфології, яка була опублікована в 1957 році). Знаючи трохи англійську, Барт у 1957 році викладає у США (Мідлбері-коледж). Літом того ж року в Нью-Йорку він знайомиться з майбутнім перекладачем на англійську великої частини його робіт, Річардом Ховардом.
В кінці 1950-х рр. Барт захоплюється ідеями Л. Ельмслева, Р. О. Якобсона, П. Г. Богатирьова, К. Леві-Строса та ін., і приходить до висновку щодо необхідності семіотичної інтерпретації культурно-соціальних явищ. Подією в культурному житті Франції стала книга Барта «Система моди» (1967), написана із семіотико-структурних позицій.
На початку 1960-х Барт займається дослідженнями в галузі семіології і структуралізму, очолюючи різні посади професорсько-викладацького складу по всій Франції. Багато з його робіт кидали виклик традиційним академічним видам літературної критики та відомим діячам літератури. Його неортодоксальне мислення призвело до конфлікту з відомим професором літератури Сорбонни, Раймондом Пікаром, який критикував Французьку Нову Критику (ярлик, помилково застосований ним до Барта), посилаючись на її обскурність та відсутність поваги до літературних коренів Франції. В своєму спростуванні у статті «Критика та Істина» (1966) Барт звинуватив стару, буржуазну критику у відсутності зацікавлення в тонкощах мови та вибірковому невігластві стосовно складних теорій, зокрема таких як марксизм.
На кінець 1960-х років Барт створив собі гарну репутацію в наукових колах. Він побуває у США та Японії, представлятиме презентацію власних ідей в Університеті Джона Хопкінса. В цей час він написав свою найвідомішу роботу — есе «Смерть автора» (1967), яка у світлі зростаючого впливу ідей деконструкції Жака Дерріда стане логічною перехідною ланкою у дослідженні структуралістської думки. Разом із Філіппом Соллерсом Барт продовжує вносити свій вклад до авангардного літературного журналу Tel Quel, який перебував під впливом ідей Барта про необхідність семіотичної інтерпретації соціокультурних процесів, а також намагався розвивати вчення, аналогічні до вчень Барта. У 1970 році Барт публікує пронизану ідеями постструктуралізму роботу «S / Z», в якій аналізується новела Sarrasine Бальзака. Протягом 1970-х років Барт продовжував розвивати свою літературну критику, він розробив нові ідеали текстуальності та нейтралітету в літературних романах. У 1971 році працював запрошеним професором в Університеті Женеви.
У 1975 році він написав автобіографію під назвою «Ролан Барт», у 1977-му — обраний на посаду завідувача кафедри літературної семіології в Колеж де Франс. У тому ж році у віці 85 років помирає його мати, Генрієта Барт, якій він був дуже відданий та разом з якою вони прожили 60 років. Втрата жінки, що виростила і доглядала за ним, була серйозним ударом для Барта. Його остання велика робота, Camera Lucida — це частково есе про природу фотографії та частково медитації на фотографії своєї матері. Книга містить багато репродукцій фотографій, хоча жодної — з Генрієттою.
25 лютого 1980 р. Ролан Барт був збитий фургоном пральні по дорозі додому на одній із вулиць Парижа. Через місяць він помер від ран грудної клітини, отриманих у цій аварії.
Філософська концепція
Ролан Барт — автор книг «Міфологія» (1957). «Система моди» (1967), «С/з» (1970), «Задоволення від тексту» (1973), «Любовний дискурс» (1977), «Імперія знаків» (1980). Одним із перших застосував філософські надбання структуралізму до системної літературної критики. Вважав, що означення тексту відбувається здебільшого поза волею автора. У пізніх роботах Барта на перший план висувається проблематика «культурного коду». Барт писав: «Текст пізнається, осягається через своє відношення до знака. Замкнутий твір зводиться до певного означуваного. Цьому означуваному можна надати двох видів значущості: або ми вважаємо його явним, і тоді твір є об'єктом науки про буквальні значення (філології), або ж ми вважаємо це означуване потаємним, глибинним, яке потрібно шукати, і тоді твір належить до сфери герменевтики, чи до певної інтерпретації. Виходить, що твір у цілому функціонує як знак (…) він є однією з основних категорій цивілізації Знака і, навпаки, (…) текст ухиляється, він працює у сфері означника». Концепція міфу та міфологізації Барта знайшла відображення в соціальних науках..
Ранні погляди
Ранні ідеї Барта були реакцією на тенденції екзистенціальної філософії, яка була яскраво розвиненою у Франції в 1940-х — зокрема, на ідеї основоположника екзистенціалізму Жана-Поля Сартра. Сартрова робота «Що таке література?» (1947) висловлює розчарування як щодо встановлених стандартних форм письма, так і щодо більш експериментальних, авангардних форм, які, як він відчував, відчужують читачів. У відповідь Барт пропонував намагатись відкрити те, що могло б вважатися унікальним і оригінальним у письмі. У роботі «Нульовий ступінь письма» (1953) Барт стверджує, що звичаї письма створюють і мову, і стиль, при цьому жодне з цих понять не свідчить про творчість. Натомість форма або те, що Барт називає «письмом» (конкретний спосіб, обраний індивідом для того, щоб маніпулювати звичаями стилю для досягнення бажаного ефекту), є унікальною та творчою дією. Проте форма письма автора є вразливою в плані становлення звичаєм, як тільки вона стала публічно доступною. Це означає, що творчість — це безперервний процес змін та реакцій. Барт вважав «Незнайомця» Альбера Камю ідеалом цього поняття завдяки відсутності прикрашання та чуттів.
У «Мішле», критичному аналізі французького історика Жюля Мішле, Барт розробив ці поняття, застосовуючи їх до більш широкого кола питань. Він стверджував, що погляди Мішле на історію та суспільство, очевидно, недоречні. При вивченні його творів, продовжив Барт, не слід прагнути зрозуміти що-небудь, а, швидше, слід підтримувати критичну дистанцію і вчитися на його помилках, так як розуміння того, як і чому його мислення є помилковим, покаже більше про той період історії, ніж його власні спостереження. Аналогічно, Барт вважав, що авангардне письмо заслуговує похвали якраз за таку відстань між ним та його аудиторією. Представляючи очевидну штучність замість того, щоб виносити твердження щодо багатьох суб'єктивних істин, Барт стверджував, що письменники-авангардисти переконані в тому, що їхня аудиторія володіє необхідною об'єктивною уявою. У цьому сенсі Барт вірив, що мистецтво повинно бути критичним та допитувати світ, а не шукати пояснень йому, як це робив Мішле.
Семіотика та міф
В багатьох щомісячних дописах у журнал Les Lettres Nouvelles, що потім були зібрані в Міфології (1957), Барт досліджував специфічні культурні матеріали, щоб показати, як суспільство через них стверджує свої міфи. Наприклад, зображення вина у французькому суспільстві як надійної і здорової звички є буржуазним ідеалом, який суперечить деяким реаліям (тобто, що вино може бути шкідливим і п'янким). Він відкрив, що семіотика, наука про знаки, корисна в цих дослідженнях. Барт пояснив, що ці буржуазні культурні міфи були «знаками другого порядку», або «конотаціями». Зображення повної темної пляшки є означником, що визначає конкретне означуване: ферментований алкогольний напій. Однак буржуазія пов'язує його з новим означуваним: ідеєю здорової, надійної, розслабляючої розваги. Мотивації для таких маніпуляцій варіюються: від бажання продати продукцію до простого бажання зберегти статус-кво. Такі ідеї поставили Барта на один рівень зі схожою марксистською теорією.
В книзі «Система моди» Барт показує, як таке змішування чи навіть фальсифікація знаків може легко перекладатися у слова. У цій роботі він пояснив, як у світі моди будь-яке слово може бути навантажене ідеалістичним буржуазним акцентом. Таким чином, якщо популярна мода говорить, що «блузка» ідеально підходить для певної ситуації, ця ідея одразу натуралізується і приймається як істина, хоча фактичний знак може так само легко бути взаємозамінним зі «спідницею», «жилетом» або будь-якими іншими комбінаціями. В кінцевому результаті книга «Міфології» абсорбується в буржуазну культуру, так як до автора зверталися багато інших осіб з проханнями прокоментувати певний культурний феномен. Такий поворот подій змушує його засумніватися в загальній корисності демістифікації масової культури та наштовхує на думку, що ці спроби можуть бути безплідними, а також змушує його зайнятися глибшими пошуками індивідуалістичного сенсу в мистецтві.
Структуралізм та його межі
Поки робота Барта зі структуралізмом процвітає в часи його дебатів з Пікаром, його дослідження структури зосереджуються на виявленні важливості мови в письмовій формі, що, як він вважав, було недостатньо розглянуто старою критикою. Бартове «Введення в структурний аналіз наративу» пов'язане з вивченням відповідності між структурою речення та більшого наративу, що дозволяє розглядати наратив за мовною ознакою. Барт поділяє свою роботу на три ієрархічні рівні: «функції», «дії», та «наратив». Наприклад, конкретний символ виступає «дією» і, отже, одним з елементів, які формують наратив. Барт використовує такі рівні для того, щоб оцінити, як працюють деякі ключові «функції» у формуванні символів. До прикладу, такі слова, як «темний», «загадковий» та «дивний», після того, як інтегруються разом, формують особливий символ або «дію». Розбивши свою роботу на такі фундаментальні рівні, Барт отримує змогу судити про ступінь реалізму, який несуть у собі встановлені функції під час формування дій і, як наслідок, визначити наратив та ступінь його справжності у відображенні реальності. Таким чином, створення структуралістських теорій стало ще одним аспектом його спроб препарування та розкриття оманливих механізмів сучасної культури.
Барт вивів структуралізм як корисний інструмент та вірив, що літературний дискурс може бути офіційно формалізований та оформлений, проте водночас він не бачив це чіткою науковою діяльністю. В пізніх 1960-х у літературній критиці розвивалось багато радикальних рухів. Пост-структуралістський рух та деконструктивізм Жака Дерріди почали перевіряти межі структуралістських теорій, прикладом яких були роботи Барта. Дерріда визначив як недолік структуралізму його залежність від трансцендентального означника; символ постійного та універсального значення може бути важливим як орієнтир в такій закритій в собі системі. Це говорить, що без якогось постійного стандарту вимірювання система критики, що не посилається ні на що за межами власне своєї роботи, ніколи не буде корисною. Але так як немає постійного та універсального суттєвого, всі передумови структуралізму як засобу оцінки письмової форми (чи будь-чого іншого) пусті.
Твори
- Essais critiques (1981), Editions du Seuil: Paris.
- Le Degré zéro de l'écriture suivi de Nouveaux essais critiques (1972), Editions du Seuil: Paris.
- Le plaisir du texte (1973), Editions du Seuil: Paris.
- Litérature et réalité (1982), Editions du Seuil: Paris.
- Michelet (1988), Editions du Seuil: Paris.
- Mythologies (1957), Seuil: Paris.
- Œuvres complètes (1993), Editions du Seuil: [Paris].
- Poétique du récit (1977), Editions du Seuil: Paris.
- Recherche de Proust (1980), Editions du Seuil: Paris.
- S/Z (1970), Seuil: [Paris].
- Sade, Fourier, Loyola (1980), Editions du Seuil: Paris.
- Sur Racine (1979), Editions du Seuil: [Paris]
- Système de la mode (1967), Editions du Seuil: Paris.
- «Éléments de sémiologie» (1964), Communications 4, Seuil: Paris.
- «Préface» (1978), La Parole Intermédiaire, F. Flahault, Seuil: Paris
- «La chambre claire: note sur la photographie» (1980). — [Paris]: Cahiers du cinéma: Gallimard: Le Seuil, 1980. — 192 s. : ill.
- «Un Faulduo N°7: Sur la notion d' Homero et Chopi» (1987). — [Argentina]: Lea revista Un Faulduo: www.unfaulduo.blogspot.com: in collaboration, 1987. — 192 s. : ill.
Переклади українською
- Барт Ролан. Фрагменти мови закоханого. — Львів: Незалежний культурологічний журнал «Ї», 2006. — 283 с. [1]
- Ролан Барт Від твору до тексту (переклад Юрія Ґудзя), в «Антологія світової літературно-критичної думки ХХ ст.», вид. Літопис, Львів, 2002.
- Ролан Барт Текстуальний аналіз «Вальдемара» Е. По (переклад Христини Сохоцької та Марії Зубрицької), в «Антологія світової літературно-критичної думки ХХ ст.», вид. Літопис, Львів, 2002.
- Ролан Барт. Camera lucida. Нотування фотографії. Пер. з французької Олени Червоник. – Харків: видавництво MOKSOP, 2023. – 176 с.
Примітки
- Czech National Authority Database
- Список професорів Колеж де Франс
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- В. Шелухін. Дзеркало без відображення
- Ролан Барт. “Camera Lucida. Нотування фотографії”
- MOKSOP уперше видав книгу Ролана Барта «Camera Lucida» українською мовою
Джерела
- Енциклопедія української літератури (стаття Володимира Єшкілєва).
- Володимир Шелухін. Дзеркало без відображення/ відображення без дзеркала. Делегітимація Голодомору як симуляція
Література
- Барт, Ролан // Філософський енциклопедичний словник / В. І. Шинкарук (гол. редкол.) та ін. — Київ : Інститут філософії імені Григорія Сковороди НАН України : Абрис, 2002. — 742 с. — 1000 екз. — ББК (87я2). — .
- Барт, або Втрата // Володимир Єрмоленко. Далекі близькі. Есеї з філософії та літератури. – Львів: Видавництво Старого Лева, 2017, с. 205–226.
Посилання
- 338/mode/1up?view=theater Нульовий ступінь; «Розмежування мов» // Літературознавча енциклопедія : у 2 т. / авт.-уклад. Ю. І. Ковалів. — Київ : ВЦ «Академія», 2007. — Т. 2 : М — Я. — С. 136; 338.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Lib Rolan BartRoland BarthesIm ya pri narodzhennifr Roland Gerard BarthesNarodivsya12 listopada 1915 1915 11 12 Sherbur Oktevil Francuzka respublikaPomer26 bereznya 1980 1980 03 26 64 roki Parizh Franciya dPohovannyaYurtGromadyanstvo FranciyaNacionalnistfrancuzDiyalnistliteraturoznavec literatunij kritik lingvistSfera robotiliteraturna kritika 1 teoriya literaturi 1 semiotika 1 i d 1 Alma materlicej Lyudovika Velikogo d i dZakladKolezh de Frans 2 Visha shkola socialnih nauk i Nacionalnij centr naukovih doslidzhenMova tvorivfrancuzkaNapryamokStrukturalizm Poststrukturalizm SemiologiyaZhanresej i shodennikMagnum opusSmert avtora i dAvtograf Rolan Bart u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah Ro lan Bart fr Roland Barthes 1915 Sherbur Oktevil 1980 Parizh francuzkij filosof kritik i teoretik semiotiki nauki pro znaki i simvoli Odin iz francuzkih novih kritikiv predstavnik strukturalizmu i poststrukturalizmu BiografiyaRolan Bart narodivsya 12 listopada 1915 roku v misti Sherbur v Normandiyi Vin buv sinom morskogo oficera Luyi Barta yakij buv ubitij pid chas Pershoyi svitovoyi vijni v bitvi u Pivnichnomu mori she do togo yak jogo sinu vipovnivsya odin rik Jogo mati Genriyeta Bart jogo titka i babusya virostili jogo v seli Yurt ta misti Bajonna na uzberezhzhi Biskajskoyi zatoki Koli Bartu bulo odinadcyat jogo sim ya pereyihala v Parizh Period 1935 1939 rr Bart proviv u Sorbonni de pokazav sebe duzhe perspektivnim studentom Jogo akademichna kar yera bula obmezhena vazhkoyu hvoroboyu tuberkulozom legen sho vimagalo chastogo likuvannya ta izolyaciyi v sanatoriyah a takozh vplivalo na mozhlivist navchatis ta skladati kvalifikacijni ispiti Krim togo hvoroba ne dozvolila jomu vzyati uchast u bojovih diyah pid chas Drugoyi svitovoyi vijni Jogo zhittya z 1939 po 1948 rik bulo znachnoyu miroyu prisvyacheno otrimannyu licenziyi z gramatiki i filologiyi V cej period Bart publikuye svoyi pershi roboti bere uchast v medichnih doslidzhennyah i prodovzhuye borotisya za svoye zdorov ya U 1948 roci vin povertayetsya do suto akademichnoyi roboti otrimuye chislenni shopravda korotkostrokovi posadi v institutah Franciyi Rumuniyi ta Yegiptu Za cej chas vin robit pershi publikaciyi u parizkij gazeti livogo spryamuvannya Combat z yakih potim virosla jogo persha povnoformatna robota Nulovij stupin pisma 1953 U 1948 1950 rr vikladaye v Buharesti de pidpadaye pid vpliv lingvosemiotichnih idej A Zh Grejmasa U 1950 h rr postaye yak zhurnalist simpatizuye ideyam novogo romanu teatru absurdu ta scenichnim ideyam Bertolda Brehta U 1952 roci Bart pereyizhdzhaye do Nacionalnogo Centru Naukovih Doslidzhen Centre National de la Recherche Scientifique de vivchaye leksikologiyu ta sociologiyu Pid chas svogo semirichnogo periodu tam vin pochinaye pisati populyarnu seriyu ese dlya zhurnalu Les Lettres Nouvelles v yakih rozvinchuye mifi masovoyi kulturi zibrani piznishe v knizi Mifologiyi yaka bula opublikovana v 1957 roci Znayuchi trohi anglijsku Bart u 1957 roci vikladaye u SShA Midlberi koledzh Litom togo zh roku v Nyu Jorku vin znajomitsya z majbutnim perekladachem na anglijsku velikoyi chastini jogo robit Richardom Hovardom V kinci 1950 h rr Bart zahoplyuyetsya ideyami L Elmsleva R O Yakobsona P G Bogatirova K Levi Strosa ta in i prihodit do visnovku shodo neobhidnosti semiotichnoyi interpretaciyi kulturno socialnih yavish Podiyeyu v kulturnomu zhitti Franciyi stala kniga Barta Sistema modi 1967 napisana iz semiotiko strukturnih pozicij Na pochatku 1960 h Bart zajmayetsya doslidzhennyami v galuzi semiologiyi i strukturalizmu ocholyuyuchi rizni posadi profesorsko vikladackogo skladu po vsij Franciyi Bagato z jogo robit kidali viklik tradicijnim akademichnim vidam literaturnoyi kritiki ta vidomim diyacham literaturi Jogo neortodoksalne mislennya prizvelo do konfliktu z vidomim profesorom literaturi Sorbonni Rajmondom Pikarom yakij kritikuvav Francuzku Novu Kritiku yarlik pomilkovo zastosovanij nim do Barta posilayuchis na yiyi obskurnist ta vidsutnist povagi do literaturnih koreniv Franciyi V svoyemu sprostuvanni u statti Kritika ta Istina 1966 Bart zvinuvativ staru burzhuaznu kritiku u vidsutnosti zacikavlennya v tonkoshah movi ta vibirkovomu neviglastvi stosovno skladnih teorij zokrema takih yak marksizm Na kinec 1960 h rokiv Bart stvoriv sobi garnu reputaciyu v naukovih kolah Vin pobuvaye u SShA ta Yaponiyi predstavlyatime prezentaciyu vlasnih idej v Universiteti Dzhona Hopkinsa V cej chas vin napisav svoyu najvidomishu robotu ese Smert avtora 1967 yaka u svitli zrostayuchogo vplivu idej dekonstrukciyi Zhaka Derrida stane logichnoyu perehidnoyu lankoyu u doslidzhenni strukturalistskoyi dumki Razom iz Filippom Sollersom Bart prodovzhuye vnositi svij vklad do avangardnogo literaturnogo zhurnalu Tel Quel yakij perebuvav pid vplivom idej Barta pro neobhidnist semiotichnoyi interpretaciyi sociokulturnih procesiv a takozh namagavsya rozvivati vchennya analogichni do vchen Barta U 1970 roci Bart publikuye pronizanu ideyami poststrukturalizmu robotu S Z v yakij analizuyetsya novela Sarrasine Balzaka Protyagom 1970 h rokiv Bart prodovzhuvav rozvivati svoyu literaturnu kritiku vin rozrobiv novi ideali tekstualnosti ta nejtralitetu v literaturnih romanah U 1971 roci pracyuvav zaproshenim profesorom v Universiteti Zhenevi U 1975 roci vin napisav avtobiografiyu pid nazvoyu Rolan Bart u 1977 mu obranij na posadu zaviduvacha kafedri literaturnoyi semiologiyi v Kolezh de Frans U tomu zh roci u vici 85 rokiv pomiraye jogo mati Genriyeta Bart yakij vin buv duzhe viddanij ta razom z yakoyu voni prozhili 60 rokiv Vtrata zhinki sho virostila i doglyadala za nim bula serjoznim udarom dlya Barta Jogo ostannya velika robota Camera Lucida ce chastkovo ese pro prirodu fotografiyi ta chastkovo meditaciyi na fotografiyi svoyeyi materi Kniga mistit bagato reprodukcij fotografij hocha zhodnoyi z Genriyettoyu 25 lyutogo 1980 r Rolan Bart buv zbitij furgonom pralni po dorozi dodomu na odnij iz vulic Parizha Cherez misyac vin pomer vid ran grudnoyi klitini otrimanih u cij avariyi Filosofska koncepciyaRolan Bart avtor knig Mifologiya 1957 Sistema modi 1967 S z 1970 Zadovolennya vid tekstu 1973 Lyubovnij diskurs 1977 Imperiya znakiv 1980 Odnim iz pershih zastosuvav filosofski nadbannya strukturalizmu do sistemnoyi literaturnoyi kritiki Vvazhav sho oznachennya tekstu vidbuvayetsya zdebilshogo poza voleyu avtora U piznih robotah Barta na pershij plan visuvayetsya problematika kulturnogo kodu Bart pisav Tekst piznayetsya osyagayetsya cherez svoye vidnoshennya do znaka Zamknutij tvir zvoditsya do pevnogo oznachuvanogo Comu oznachuvanomu mozhna nadati dvoh vidiv znachushosti abo mi vvazhayemo jogo yavnim i todi tvir ye ob yektom nauki pro bukvalni znachennya filologiyi abo zh mi vvazhayemo ce oznachuvane potayemnim glibinnim yake potribno shukati i todi tvir nalezhit do sferi germenevtiki chi do pevnoyi interpretaciyi Vihodit sho tvir u cilomu funkcionuye yak znak vin ye odniyeyu z osnovnih kategorij civilizaciyi Znaka i navpaki tekst uhilyayetsya vin pracyuye u sferi oznachnika Koncepciya mifu ta mifologizaciyi Barta znajshla vidobrazhennya v socialnih naukah Ranni poglyadi Ranni ideyi Barta buli reakciyeyu na tendenciyi ekzistencialnoyi filosofiyi yaka bula yaskravo rozvinenoyu u Franciyi v 1940 h zokrema na ideyi osnovopolozhnika ekzistencializmu Zhana Polya Sartra Sartrova robota Sho take literatura 1947 vislovlyuye rozcharuvannya yak shodo vstanovlenih standartnih form pisma tak i shodo bilsh eksperimentalnih avangardnih form yaki yak vin vidchuvav vidchuzhuyut chitachiv U vidpovid Bart proponuvav namagatis vidkriti te sho moglo b vvazhatisya unikalnim i originalnim u pismi U roboti Nulovij stupin pisma 1953 Bart stverdzhuye sho zvichayi pisma stvoryuyut i movu i stil pri comu zhodne z cih ponyat ne svidchit pro tvorchist Natomist forma abo te sho Bart nazivaye pismom konkretnij sposib obranij individom dlya togo shob manipulyuvati zvichayami stilyu dlya dosyagnennya bazhanogo efektu ye unikalnoyu ta tvorchoyu diyeyu Prote forma pisma avtora ye vrazlivoyu v plani stanovlennya zvichayem yak tilki vona stala publichno dostupnoyu Ce oznachaye sho tvorchist ce bezperervnij proces zmin ta reakcij Bart vvazhav Neznajomcya Albera Kamyu idealom cogo ponyattya zavdyaki vidsutnosti prikrashannya ta chuttiv U Mishle kritichnomu analizi francuzkogo istorika Zhyulya Mishle Bart rozrobiv ci ponyattya zastosovuyuchi yih do bilsh shirokogo kola pitan Vin stverdzhuvav sho poglyadi Mishle na istoriyu ta suspilstvo ochevidno nedorechni Pri vivchenni jogo tvoriv prodovzhiv Bart ne slid pragnuti zrozumiti sho nebud a shvidshe slid pidtrimuvati kritichnu distanciyu i vchitisya na jogo pomilkah tak yak rozuminnya togo yak i chomu jogo mislennya ye pomilkovim pokazhe bilshe pro toj period istoriyi nizh jogo vlasni sposterezhennya Analogichno Bart vvazhav sho avangardne pismo zaslugovuye pohvali yakraz za taku vidstan mizh nim ta jogo auditoriyeyu Predstavlyayuchi ochevidnu shtuchnist zamist togo shob vinositi tverdzhennya shodo bagatoh sub yektivnih istin Bart stverdzhuvav sho pismenniki avangardisti perekonani v tomu sho yihnya auditoriya volodiye neobhidnoyu ob yektivnoyu uyavoyu U comu sensi Bart viriv sho mistectvo povinno buti kritichnim ta dopituvati svit a ne shukati poyasnen jomu yak ce robiv Mishle Semiotika ta mif V bagatoh shomisyachnih dopisah u zhurnal Les Lettres Nouvelles sho potim buli zibrani v Mifologiyi 1957 Bart doslidzhuvav specifichni kulturni materiali shob pokazati yak suspilstvo cherez nih stverdzhuye svoyi mifi Napriklad zobrazhennya vina u francuzkomu suspilstvi yak nadijnoyi i zdorovoyi zvichki ye burzhuaznim idealom yakij superechit deyakim realiyam tobto sho vino mozhe buti shkidlivim i p yankim Vin vidkriv sho semiotika nauka pro znaki korisna v cih doslidzhennyah Bart poyasniv sho ci burzhuazni kulturni mifi buli znakami drugogo poryadku abo konotaciyami Zobrazhennya povnoyi temnoyi plyashki ye oznachnikom sho viznachaye konkretne oznachuvane fermentovanij alkogolnij napij Odnak burzhuaziya pov yazuye jogo z novim oznachuvanim ideyeyu zdorovoyi nadijnoyi rozslablyayuchoyi rozvagi Motivaciyi dlya takih manipulyacij variyuyutsya vid bazhannya prodati produkciyu do prostogo bazhannya zberegti status kvo Taki ideyi postavili Barta na odin riven zi shozhoyu marksistskoyu teoriyeyu V knizi Sistema modi Bart pokazuye yak take zmishuvannya chi navit falsifikaciya znakiv mozhe legko perekladatisya u slova U cij roboti vin poyasniv yak u sviti modi bud yake slovo mozhe buti navantazhene idealistichnim burzhuaznim akcentom Takim chinom yaksho populyarna moda govorit sho bluzka idealno pidhodit dlya pevnoyi situaciyi cya ideya odrazu naturalizuyetsya i prijmayetsya yak istina hocha faktichnij znak mozhe tak samo legko buti vzayemozaminnim zi spidniceyu zhiletom abo bud yakimi inshimi kombinaciyami V kincevomu rezultati kniga Mifologiyi absorbuyetsya v burzhuaznu kulturu tak yak do avtora zvertalisya bagato inshih osib z prohannyami prokomentuvati pevnij kulturnij fenomen Takij povorot podij zmushuye jogo zasumnivatisya v zagalnij korisnosti demistifikaciyi masovoyi kulturi ta nashtovhuye na dumku sho ci sprobi mozhut buti bezplidnimi a takozh zmushuye jogo zajnyatisya glibshimi poshukami individualistichnogo sensu v mistectvi Strukturalizm ta jogo mezhi Poki robota Barta zi strukturalizmom procvitaye v chasi jogo debativ z Pikarom jogo doslidzhennya strukturi zoseredzhuyutsya na viyavlenni vazhlivosti movi v pismovij formi sho yak vin vvazhav bulo nedostatno rozglyanuto staroyu kritikoyu Bartove Vvedennya v strukturnij analiz narativu pov yazane z vivchennyam vidpovidnosti mizh strukturoyu rechennya ta bilshogo narativu sho dozvolyaye rozglyadati narativ za movnoyu oznakoyu Bart podilyaye svoyu robotu na tri iyerarhichni rivni funkciyi diyi ta narativ Napriklad konkretnij simvol vistupaye diyeyu i otzhe odnim z elementiv yaki formuyut narativ Bart vikoristovuye taki rivni dlya togo shob ociniti yak pracyuyut deyaki klyuchovi funkciyi u formuvanni simvoliv Do prikladu taki slova yak temnij zagadkovij ta divnij pislya togo yak integruyutsya razom formuyut osoblivij simvol abo diyu Rozbivshi svoyu robotu na taki fundamentalni rivni Bart otrimuye zmogu suditi pro stupin realizmu yakij nesut u sobi vstanovleni funkciyi pid chas formuvannya dij i yak naslidok viznachiti narativ ta stupin jogo spravzhnosti u vidobrazhenni realnosti Takim chinom stvorennya strukturalistskih teorij stalo she odnim aspektom jogo sprob preparuvannya ta rozkrittya omanlivih mehanizmiv suchasnoyi kulturi Bart viviv strukturalizm yak korisnij instrument ta viriv sho literaturnij diskurs mozhe buti oficijno formalizovanij ta oformlenij prote vodnochas vin ne bachiv ce chitkoyu naukovoyu diyalnistyu V piznih 1960 h u literaturnij kritici rozvivalos bagato radikalnih ruhiv Post strukturalistskij ruh ta dekonstruktivizm Zhaka Derridi pochali pereviryati mezhi strukturalistskih teorij prikladom yakih buli roboti Barta Derrida viznachiv yak nedolik strukturalizmu jogo zalezhnist vid transcendentalnogo oznachnika simvol postijnogo ta universalnogo znachennya mozhe buti vazhlivim yak oriyentir v takij zakritij v sobi sistemi Ce govorit sho bez yakogos postijnogo standartu vimiryuvannya sistema kritiki sho ne posilayetsya ni na sho za mezhami vlasne svoyeyi roboti nikoli ne bude korisnoyu Ale tak yak nemaye postijnogo ta universalnogo suttyevogo vsi peredumovi strukturalizmu yak zasobu ocinki pismovoyi formi chi bud chogo inshogo pusti TvoriEssais critiques 1981 Editions du Seuil Paris Le Degre zero de l ecriture suivi de Nouveaux essais critiques 1972 Editions du Seuil Paris Le plaisir du texte 1973 Editions du Seuil Paris Literature et realite 1982 Editions du Seuil Paris Michelet 1988 Editions du Seuil Paris Mythologies 1957 Seuil Paris Œuvres completes 1993 Editions du Seuil Paris Poetique du recit 1977 Editions du Seuil Paris Recherche de Proust 1980 Editions du Seuil Paris S Z 1970 Seuil Paris Sade Fourier Loyola 1980 Editions du Seuil Paris Sur Racine 1979 Editions du Seuil Paris Systeme de la mode 1967 Editions du Seuil Paris Elements de semiologie 1964 Communications 4 Seuil Paris Preface 1978 La Parole Intermediaire F Flahault Seuil Paris La chambre claire note sur la photographie 1980 Paris Cahiers du cinema Gallimard Le Seuil 1980 192 s ill Un Faulduo N 7 Sur la notion d Homero et Chopi 1987 Argentina Lea revista Un Faulduo www unfaulduo blogspot com in collaboration 1987 192 s ill Perekladi ukrayinskoyuBart Rolan Fragmenti movi zakohanogo Lviv Nezalezhnij kulturologichnij zhurnal Yi 2006 283 s 1 Rolan Bart Vid tvoru do tekstu pereklad Yuriya Gudzya v Antologiya svitovoyi literaturno kritichnoyi dumki HH st vid Litopis Lviv 2002 Rolan Bart Tekstualnij analiz Valdemara E Po pereklad Hristini Sohockoyi ta Mariyi Zubrickoyi v Antologiya svitovoyi literaturno kritichnoyi dumki HH st vid Litopis Lviv 2002 Rolan Bart Camera lucida Notuvannya fotografiyi Per z francuzkoyi Oleni Chervonik Harkiv vidavnictvo MOKSOP 2023 176 s PrimitkiCzech National Authority Database d Track Q13550863 Spisok profesoriv Kolezh de Frans d Track Q3253460 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 V Sheluhin Dzerkalo bez vidobrazhennya Rolan Bart Camera Lucida Notuvannya fotografiyi MOKSOP upershe vidav knigu Rolana Barta Camera Lucida ukrayinskoyu movoyuDzherelaEnciklopediya ukrayinskoyi literaturi stattya Volodimira Yeshkilyeva Volodimir Sheluhin Dzerkalo bez vidobrazhennya vidobrazhennya bez dzerkala Delegitimaciya Golodomoru yak simulyaciyaLiteraturaBart Rolan Filosofskij enciklopedichnij slovnik V I Shinkaruk gol redkol ta in Kiyiv Institut filosofiyi imeni Grigoriya Skovorodi NAN Ukrayini Abris 2002 742 s 1000 ekz BBK 87ya2 ISBN 966 531 128 X Bart abo Vtrata Volodimir Yermolenko Daleki blizki Eseyi z filosofiyi ta literaturi Lviv Vidavnictvo Starogo Leva 2017 s 205 226 Posilannya338 mode 1up view theater Nulovij stupin Rozmezhuvannya mov Literaturoznavcha enciklopediya u 2 t avt uklad Yu I Kovaliv Kiyiv VC Akademiya 2007 T 2 M Ya S 136 338