Валенти́на Васи́лівна Радзимо́вська (13 (1) жовтня 1886, хутір Тарнавщина, село Матяшівка, Лубенський повіт, Полтавська губернія, Російська імперія — 22 грудня 1953, Шампейн, Іллінойс, США) — українська дослідниця біології та медицини, лікарка, засновниця української школи фізіологів та біохіміків, громадсько-політична діячка, професорка Київського інституту народної освіти, Мелітопольського педагогічного інституту, Університету УНРРА та Українського технічно-господарського інституту в Мюнхені.
Валентина Радзимовська (Яновська) | |
---|---|
![]() | |
Народилася | 13 жовтня 1886 хутор Тарнавщина, село Матяшівка, Лубенський повіт, Полтавська губернія, Російська імперія |
Померла | 22 грудня 1953 (67 років) Шампейн, Іллінойс, США |
Країна | Україна |
Діяльність | лікарка |
Alma mater | Київські вищі жіночі курси |
Галузь | фізіологія, біохімія, медицина |
Заклад | Київський інститут народної освіти, Львівський медичний інститут, Український технічно-господарський інститут |
Посада | завідувачка кафедри фізіології КІНО |
Вчене звання | дійсний член УВАН |
Науковий ступінь | доктор медико-фізіологічних наук |
Науковий керівник | Олексій Садовень, Олексій Кронтовський |
Відомі учні | Андрій Ємченко, Василь Плющ та інші |
Батько | Василь Яновський |
Мати | Любов Яновська |
У шлюбі з | Іван Радзимовський |
Діти | Євген, Ольга |
Навчалася на природничих жіночих курсах у Петербурзі, закінчила медичне відділення Київських вищих жіночих курсів. Член Київського товариства «Просвіта» (1909), ради Українського жіночого союзу (1917). Працювала в Київському медичному інституті. 1924 року захистила докторську дисертацію з фізіології та біохімії. 1929 року заарештована у справі Спілки визволення України, пізніше звільнена. З 1930 року керувала відділом у Туберкульозному інституті та очолювала Науково-дослідну кафедру педології. Досліджувала проблеми біохімії ізольованих клітин, кислотно-лужного балансу за туберкульозу та інших патологій, дитячу фізіологію. За німецької окупації 1941—1944 років працювала в навчальних і медичних установах Києва та Львова. Емігрувала до Братислави, потім до Мюнхена, де викладала в університетах. 1950 року виїхала до США. Померла 1953 року.
Мати вченого у галузі інженерної механіки Євгена Радзимовського, донька Василя та Любові Яновських.
Біографія
Дитинство й навчання
Валентина Яновська народилась 13 жовтня (1 жовтня за юліанським календарем) 1886 року на хуторі Тарнавщина села Матяшівка Лубенського повіту на Полтавщині, дочка громадського діяча українського шляхетного походження Василя Яновського і письменниці Любові Яновської. Мала двох старших братів — Василя та Юрія. Валентина здобула початкову освіту в домашній школі, створеній її матір'ю для неї, братів та селянських дітей. Потім навчалася в Лубенській жіночій Олександрівській гімназії, яку 1902 року закінчила з відзнакою. Ще один рік навчалася в Першій київській приватній жіночій гімназії. 1903 року Радзимовська вступила до у Петербурзі. Там вона входила до української громади, познайомилася та спілкувалася з Дмитром Дорошенком, Левком Мацієвичем, Павлом Кратом, Дмитром Донцовим та іншими. На початку 1905 року Яновська повернулася до Києва через відрахування з курсів.
1905 року Валентина Яновська одружилася з викладачем історії Іваном Радзимовським, братом своєї подруги Єлизавети. Восени в них народилися близнята Євген та Ольга. 1906 року Валентина поступила на природниче відділення Київських вищих жіночих курсів, а з відкриттям при них медичного відділення 1907 року перевелася на нього. 1912 року вона завершила курси, а наступного, 1913 року — склала іспити та здобула ступінь лікаря з відзнакою. Повідомлення низки авторів про навчання Радзимовської в Петербурзькому чи Київському університетах не підтвердилися, як встановила дослідниця Алла Довжик.
Громадсько-політична діяльність
Ще під час навчання в Лубнах Валентина Яновська належала до Лубенського гімназіального гуртка Революційної української партії. У Києві вступила до Української соціал-демократичної групи. У Петербурзі входила до Української студентської громади, брала участь в «Товаристві писемності», виступала з публічними доповідями про Україну.
З 1909 року ввійшла до Київського товариства «Просвіта» імені Тараса Шевченка. 1915 року після початку Першої світової війни працювала в військовому шпиталі.
З початком Української революції Валентина Радзимовська активно включилася в політичне життя. У травні 1917 року обрана до складу ради Українського жіночого союзу, а в липні того ж року балотувалася на виборах до Київської міської думи за списком блоку УСДРП та УПСР, проте мала непрохідний номер. У вересні Радзимовська брала участь у першому Всеукраїнському педагогічному з'їзді. Також у вересні обрана заступницею голови Київської міської української ради, а 27 березня 1918 року — головою цієї ради. Гетьманський переворот Радзимовська сприйняла негативно, а після нього майже відійшла від політичної діяльності.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelk0THlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ09DVkVNU1U1TnlWRU1DVkNNbDhsUkRBbE9UTWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1FsUkRFbE9EY2xSREFsUWpBbFJERWxPREFsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRsRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSTFKVVF4SlRneEpVUXhKVGhHWHlWRU1DVkNNaVZFTVNVNE15VkVNQ1ZDUWk1Zk16QXVhbkJuTHpJd01IQjRMU1ZFTUNVNVFTVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTVOeVZFTUNWQ01sOGxSREFsT1RNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrUWxSREVsT0RjbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGxGSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd4SlVReEpUaEdYeVZFTUNWQ01pVkVNU1U0TXlWRU1DVkNRaTVmTXpBdWFuQm4uanBn.jpg)
Протягом усього періоду між 1906 і 1920 роками в квартирах Радзимовських збиралися українські громадсько-політичні діячі, серед яких були Симон Петлюра, Валентин Садовський, Дмитро Донцов, Володимир Шемет, Олександр Яницький та інші. У ніч з 5 на 6 січня 1919 року в кабінеті Радзимовської зібралися Євген Коновалець, Володимир Шемет, Микола Міхновський та Дмитро Донцов, які обговорювали можливий переворот проти Директорії з метою встановлення диктатури для відсічі більшовиків. У Києві з 1916 року Радзимовська мешкала в будинку № 30-а на вулиці Олеся Гончара.
Наукова кар'єра
З 1915 року Радзимовська працювала асистенткою фізіологічної хімії на Вищих жіночих медичних курсах, а з 1916 року старшою асистенткою кафедри фізіологічної хімії в Київському університеті під керівництвом професора Олексія Садовеня. У 1916—1920 роках також працювала викладачкою фізіології Фребелівського педагогічного інституту. 1915 року також розпочала приватну практику як лікарка, одна з 60 в тогочасному Києві жінок-медиків.
З 1920 року Радзимовська викладала фізіологію на факультетах професійної освіти та соціального виховання Вищого інституту народної освіти (надалі Київський інститут народної освіти, КІНО) та працювала асистентом кафедри медичної хімії Київського медичного інституту. Окрім викладання (8 годин лекцій та 24 години практичних занять) і наукової роботи вона виконувала обов'язки секретаря об'єднаної президії, а також секретаря деканату дошкільного факультету. 1920 року колега Радзимовської з Фребелівського інституту Степан Ананьїн заснував у Києві Педологічний інститут. Він одразу же запросив її працювати в ньому, а при перетворенні його на Київську науково-дослідну кафедру педології в листопаді 1921 року Радзимовська стала її секретарем та головою секції фізіології та гігієни дитинства. 1923 року цю науково-дослідну кафедру було офіційно визнано кафедрою Головнауки Наркомпросу УСРР при Вищому інституті народної освіти, а пізніше Валентина Радзимовська стала її головою. З 1923 року вона була вже проректором кафедри фізіологічної хімії в медичному інституті, а також читала курси лекцій з фізіології та анатомо-фізіологічних основ дитинства в інституті народної освіти.
У 1921—1925 роках Радзимовська співпрацювала з професором кафедри загальної патології Київського медичного інституту й завідувачем відділу в Київському санітарно-бактеріологічному інституті Олексієм Кронтовським. Професор Кронтовський запропонував Радзимовській тему для докторської дисертації: дослідити як концентрація іонів водню в середовищі впливає на стан клітин і тканин. 1924 року при Комісії наукових ступенів Головнауки Радзимовська захистила дисертацію на ступінь доктора фізіологічних наук. Рецензентами дисертації були професор Василь Чаговець, академік ВУАН Олександр Фомін та професор Феофіл Яновський. Усі вони підтримали дисертацію, частина результатів якої була опублікована в англійському часописі «The Journal of Physiology» та німецькому «Biochemische Zeitschrift». Як наслідок нового ступеню, Радзимовська здобула посаду професора фізіології в Київському інституті народної освіти, а також очолила фізіологічну лабораторію.
З 24 жовтня 1926 року до весни 1927 року Радзимовська перебувала на стажуванні в Німеччині згідно з наданим відрядженням від Головнауки. Вона була членом Бюро секції наукових співробітників профспілки робітників освіти і регулярно залучалася до різних комісій. Особливо важким завданням була організація святкування 10-річчя «жовтневої революції» науково-дослідними установами Києва у 1927 році та видання бюлетеню на честь цієї дати — Радзимовську призначили головою організаційної комісії, у якій вона працювала впродовж двох місяців (разом з нею в комісії працював Ростислав Заклинський, пізніше теж репресований). 16 березня 1927 року подала заяву до керівництва Київського медичного інституту про звільнення з посади молодшого асистента кафедри фізіологічної хімії. У 1928—1929 роках вона підготувала два нові курси для студентів КІНО.
Арешт та період після звільнення
14 вересня 1929 року Валентину Радзимовську заарештували вдома за сфабрикованим звинуваченням «в участі в українській підпільній контрреволюційній організації — Спілці визволення України». Проти неї були зібрані свідчення інших заарештованих у справі Спілки визволення України, зокрема Миколи Павлушкова, Володимира Дурдуківського, Володимира Підгаєцького, Василя Дем'янчука, Аркадія Барбара, Миколи Кудрицького, Сергія Єфремова. У доносах від співкамерниць повідомлялося, що Радзимовська поводилася впевнено, давала поради іншим заарештованим як себе поводити на допитах. 9 березня 1930 року[] в Харкові почався судовий процес, а 29 березня Радзимовську несподівано звільнили, можливо, за участі її знайомого педагога Івана Соколянського, одного з трьох членів спеціальної колегії Верховного Суду УСРР на процесі.
Після звільнення Радзимовська продовжувала працювати в Київському інституті народної освіти, аж до його розділення на Інститут професійної освіти, Фізико-хіміко-математичний інститут та Інститут соціального виховання, а потім продовжувала викладати в останньому до 1932 року. Після арешту Радзимовської Науково-дослідну кафедру педології очолив , а вже впродовж 1930 року кафедру було ліквідовано як і інші аналогічні кафедри Головнауки.
З кінця 1930 чи початку 1931 року Радзимовська працювала завідувачкою експериментального відділу , яким керували директор та його заступник Ной Морозовський. Подавала свою кандидатуру на конкурс завідувача кафедри фізіології в Київському медичному інституті, але не була допущена з політичних мотивів.
У 1937—1938 роках у особистому житті Радзимовської відбулося дві трагічні події. 25 листопада 1937 року заарештували її старшого брата Василя Яновського, який працював у Лубнах інженером на заводі. 29 січня 1938 року його засудили рішенням Особливої наради при НКВС СРСР, а 25 березня розстріляли. Близько 1937 року цивільний чоловік Валентини Костянтин Зайкевич уже деякий час почав страждати на м'язову слабкість. В останній період життя від дуже швидко втрачав рухливість, а невдовзі помер.
У 1939 році Радзимовська здобула посаду професора фізіології за сумісництвом у Мелітопольському державному педагогічному інституті. Навесні 1940 року працівники НКВС підіймали її архівно-слідчу справу 1929—1930 року, проте не заарештували її.
Друга світова війна та еміграція
Наприкінці літа 1941 року Валентина Радзимовська з дітьми та невісткою перебувала в Харкові. 24—25 жовтня німці зайняли місто. У листопаді чи в грудні на вантажівках, потягах та пішки разом з родиною Бориса Балінського Радзимовська дісталася Києва. У січні-березні 1942 року Валентина Радзимовська працювала в Комісії українських громадських і культурних діячів при відділі суспільної опіки Київської міської управи як представниця Київського університету. При цьому вона сама потребувала допомоги від цієї комісії. На велосипеді об'їжджала околиці Києва, надаючи лікарську допомогу в обмін на харчі для родини.
При відступі німців з Києва, Радзимовська переїхала до Львова, де короткий час працювала на медичних курсах, створених на місці Львівського університету, притому встигла організувати фізіологічну лабораторію. Зі Львова дісталася Братислави, де вимушена була заробляти гроші медичною практикою. Звідти переїхала до Мюнхена, де після війни викладала фізіологію. Обрана професоркою та керівницею катедри фізіології Університету ООН у Мюнхені, пізніше — ветеринарного факультету Українського технічно-господарського інституту. 1948 року був створений окремий фармацевтичний факультет УТГІ, а Радзимовська стала заступницею його декана Євгена Вертипороха.
1950 року переїхала до США, де мешкала в родині сина Євгена, а час від часу — в доньки Ольги в Нью-Йорку. Померла 22 грудня 1953 року в Шампейні (штат Іллінойс, США), похована на місцевому кладовищі.
Наукова діяльність
Серед науковців, що з ними співпрацювала Радзимовська, були професор Олексій Кронтовський, його дружина Марія Яцимірська, Веніамін Бедер, Віра Михайлівна Слонімська, а також учні відомого терапевта Феофіла Яновського Вадим Іванов, Анатолій Зюков та Іван Базилевич. У Німеччині вона працювала в лабораторіях Альберта Фішера, Еміля Абдергальдена, Шаде.
Іван Розгін розділяв наукову кар'єру Валентини Радзимовської на чотири етапи: до захисту дисертації (1913—1924), професорська посада до арешту (1924—1929), праця в наукових інститутах після арешту (1930—1941) та останній період під час війни та еміграції (1942—1950).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF3TDFCSVgyMWxZWE4xY21sdVoxOWhjSEJoY21GMGRYTmZZbmxmVW1Ga2VubHRiM1p6YTJGZk1Ua3lOQzVxY0djdk16QXdjSGd0VUVoZmJXVmhjM1Z5YVc1blgyRndjR0Z5WVhSMWMxOWllVjlTWVdSNmVXMXZkbk5yWVY4eE9USTBMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Дисертаційне дослідження Радзимовська проводила в Бактеріологічному інституті, вивчаючи вплив кислот і лугів на життєдіяльність клітин поза організмом. Щоб клітини виживали поза організмом, потрібно було підтримувати дуже тонкий баланс у складі штучних рідких середовищ — контролювати концентрації поживних речовин, іонів, газів, захищати їх від бактерій та грибків, прибирати відходи життєдіяльності. У тексті дисертації Радзимовська згадує, що вона поставила понад 50 серій дослідів, загалом понад 1200 чашок з культивованими клітинами кролика. Чашок Габричевського в лабораторії було недостатньо, тому Радзимовська робила їх самостійно, з донець звичайних пляшок, шліфуючи вручну їхні краї. Першою науковою публікацією Радзимовської була стаття в харківському журналі під назвою «О значении реакции среды для тканевых клеток, культивируемых вне организма» (1922). У червні 1923 року вона доповідала частину результатів своїх досліджень на Всесоюзному з'їзді дитячих лікарів у Ленінграді, де її дослідження кислотності тканин молодого кролика отримали високу оцінку казанського професора-педіатра . Також відомі її виступи в Медичній секції Української академії наук, присвячені впливу pH на життєдіяльність живих тканин та гемолітичній дії сапоніну. У період 1920—1923 років виконала низку праць з фізіології дитинства, серед яких найґрунтовнішою є монографія «Діти часів революції. Фізичний розвиток дітей України» 1923 року. 1924 року Валентина Радзимовська захистила дисертацію, випущену окремою монографією.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV4TDBOb2FXeGtjbVZ1WDI5bVgzSmxkbTlzZFhScGIyNWZkR2x0WlY4eE9USXpMbkJ1Wnk4eU1EQndlQzFEYUdsc1pISmxibDl2Wmw5eVpYWnZiSFYwYVc5dVgzUnBiV1ZmTVRreU15NXdibWM9LnBuZw==.png)
Другий період був пов'язаний з продовженням тем впливу кислотності та фізіології дитинства, проте сконцентрований більше на патофізіологічних питаннях. За цей період Радзимовська опублікувала близько 35 праць. 1926 року вона організувала дослідження з фізіології праці в майстернях юнаків, учнів фабрично-заводської школи при Заводі імені Петровського. Після захисту дисертації вона розпочала свої тривалі роботи щодо туберкульозу зі співпраці з Феофілом Яновським та його клінікою. Перша ж наукова праця про механізми залужнення крові та періодичну активність шлунку «Die Alkalireserven des Blutes und die Periodische Tätigkeit des Verdaungsapparat» вийшла в німецькому журналі 1927 року. Під час відрядження до Німеччини 1926—1927 років Радзимовська навчилася нових методів досліджень у галузях фізіології, біохімії, патофізіології. У 1928—1929 роках зробила дві доповіді в Київському товаристві патологів: «Блокада ретикулярно-ендотеліальної системи при анафілаксії» та «Вплив на дихання живої тканини змін pH середовища». 1929 року в Києві було організовано філію Всеукраїнського товариства фізіологів, головою якого в Харкові був Олександр Палладін. Головою цієї філії став Василь Чаговець, а його заступниками — Валентина Радзимовська й . До арешту вона встигла взяти участь лише в двох засіданнях президії товариства та в двох наукових засіданнях. Займалася облаштуванням Мікробіологічного інституту ВУАН разом з Овксентієм Корчак-Чепурківським та Данилом Заболотним.
Після звільнення з в'язниці основними темами досліджень Радзимовської стали проблеми туберкульозу, геліотерапії та втоми підлітків. Згідно з публікаціями в «Бюлетені Київського Туберкульозного інституту» Радзимовська досліджувала зміни крові хворих на туберкульоз у санаторіях в Пущі-Водиці та Сосновці, вивчала зміни обміну речовин у пацієнтів, що одужують, розглядала вплив кліматичних факторів на стан їхнього здоров'я. В Інституті ортопедії та травматології вона з колегами проводили дослідження пацієнтів клініки. Радзимовська з колегами показали, що в крові пацієнтів з туберкульозом кісток зменшується кількість фосфору. Також вони виявили, що повторювальні сеанси геліотерапії в таких пацієнтів впливають на температуру тіла. У 1936—1937 році вийшло принаймні 6 її наукових праць, присвячених патології нервової системи, більшість їх у співавторстві зі співробітниками Київського психоневрологічного інституту, зокрема одна з праць присвячена патогенезу епілепсії.
В останній період своєї наукової роботи Радзимовська підготувала до публікації низку узагальнюючих праць, але більшість з них залишилася не виданою. У Мюнхені вийшов її підручник «Фізіологія людини та свійських тварин» у двох томах. Там же під її керівництвом було захищено кілька магістерських та докторських дисертацій.
Валентина Радзимовська активно брала участь у наукових конференціях. Брала участь у I Всесоюзному з'їзді патологів у Києві 1927 року, у IV Всесоюзному з'їзді анатомів, гістологів та зоологів, що відбувся в Києві 6—12 травня 1930 року. На I Всеукраїнському туберкульозному з'їзді в Одесі 1934 року Радзимовська була в складі Комітету з'їзду, а також робила дві доповіді та виступала в одній заздалегідь підготованій дискусії. 1936 року виступала на конференції з питань алергії.
Радзимовську обрали дійсною членкинею Наукового товариства імені Шевченка й Української вільної академії наук.
Наукова школа
Упродовж своєї тривалої праці в київських наукових та освітніх установах Валентина Радзимовська сформувала власну наукову школу в галузі біохімії та фізіології. Софія Парфанович стверджувала, що до школи Радзимовської входили переважно жінки. Серед учнів Радзимовської на кафедрі фізіології Київського інституту народної освіти були Софія Михайлівна Плотнікова, Есфір Д. Відро, Миколенко. Учнями Радзимовської були Олена Одрина, Андрій Ємченко, Єлизавета Балінська-Радзимовська, Василь Плющ. Імовірно, до наукової школи належали Рахіль Драбкіна, Ольга Нілівна Нічкевич-Половко, Василь Іванович Дьомін.
Радзимовська на відміну від тогочасних традицій та згідно із сучасною практикою публікувала чимало наукових статей не одноосібно, а в співавторстві. Це сприяло кар'єрному зростанню її молодших співробітників. Переважно зі спільних наукових публікацій Ярослав Ганіткевич наводить як представників її школи імена М. Кострак, К. Крижановська, Кросовицька, Е. Кучерова, Д. Огородник, Райман, Ю. Г. Рузинов, І. М. Сливко, П. Таркановський, Й. І. Уманський, В. Фоломіна, В. Цвет, З. Ю. Чернишова, В. І. Чернявська, Б. Юбкевич, Н. Юр'єва.
Наукові публікації
Авторка близько 70 праць з фізіології, біохімії, патофізіології, туберкульозу, психоневрології та педіатрії.
- Радзимовская В. О значении реакции среды для тканевых клеток, культивируемых вне организма. Врач Дело 1922, 24-25
- О характере гемолитически активных веществ. Физиол Журнал, т. 8, 1922
- Krontovski, A. A.; Radzimovska, V. V. (1922). On the influence of changes of concentration of the H• resp. OH′ ions on the life of the tissue cells of vertebrates. The Journal of Physiology. 56 (5): 275—282. doi:10.1113/jphysiol.1922.sp002010. ISSN 0022-3751.(англ.)
- Krontowski und Radsimowska, Wirkung der Reaktionsänderung des Mediums auf die Explantation. Abhandl. d. Pathol.-Tag. z. Leningrad, 1923 (russisch).
- До питання про інтравенозну ін'єкцію лугів. Доповідь в Академії наук, 1923
- Радзимовська В. Діти часів революції. Фізичний розвиток дітей України. — К.: Вид-во «Час», 1923
- Радзимовская В. В. Прения по докладу В.Г Штефко. О влиянии голодания на физическое развитие подрастающего поколения в России // Журнал по изучению раннего детского возраста. 1923. Т. II, № 1/2. С. 20
- Radzimowska, W. W.: Die Wirkung verschiedener Säuren auf die Gewebezellen warmblütiger Organismen. Biochem. Zeitschr. Bd. 142, H. 1/2, S. 36–43. 1923.
- Радзимовская В. О влиянии водородных ионов в жизни организма. Врачебное дело, 1924, № 8-9; (рос.)
- Radzimowska, W. W.; Jazimirska, M. C. (1925). Über die Bestimmung der Wasserstoffionen-Konzentration in Einzelnen Bakterienkolonien. Klinische Wochenschrift. 4 (2): 72—73. doi:10.1007/BF01748138. ISSN 0023-2173.(нім.)
- Радзимовська В. Про залежність дихання тканини від активної реакції середовища. Укр Мед Вісті 1928, № 7-8;
- Радзімовська В. В., Плотнікова С. М. Вивчення праці та втоми підлітків. Збірник праць Науково-дослідної Катедри Педології. Київ, 1930
- Радзимовская В. Молочная кислота у туберкулезных больных. Пробл Туберк 1936, № 4;
- Радзимовская В., Балинская Е. Б., Чернышева З. Ю. Изучение экспериментально вызванного алкалоза у животнных и наблюдение над алкалитическим направления обмена у человека. Физиологический журнал СССР, 1937, Т. 22, № 6, с. 863—870
- Радзимовская В. В., Воробьев Н. А. и др., Наблюдения над изменением содержания кальция, фосфора и фосфатазы в крови больных костно-суставным туберкулезом во время курса гелиотерапии. Гелиотерапия при костно-суставном туберкулезе, 100, 1939.
- Радзимовская В. В. и Ничкевич О. И., Закономерность в течении тканевой реакции у больных с костно-суставным туберкулезом при гелиотерапии. Труды Украинского института травматологии и ортопедии, 26, Киев, 1939.
- Радзимовская В. В., Видро Е. Д., Одрина С. И., Рыбинский С. В. В кн.: Аллергия, Киев, 1938, стр. 134.
- Радзимовская В. Кислород артериальной крови при легочном туберкулезе. Клин Мед 1939;
- Радзимовська В. Фізіологія людини і свійських тварин (підручник, 2 т.). Мюнхен, УТГІ, 1948-49.
- Радзимовська В. Організація в Києві філії товариства фізіологів // Бюлетень Київської секції наукових робітників. — 1929. — No 3. — С. 7–8.
Примітки
- Довжик, 2016.
- Дмитро Донцов. Пам'яті В. В. Радзимовської [ 4 липня 2018 у Wayback Machine.] (Надруковано у виданні: Донцов Д.Вибрані твори у 10-ти т. Т.10: Вибрані твори / Упоряд., ред., автор передм. О.Баган. — Дрогобич-Львів: ВФ «Відродження», 2016)
- Розгін, 1968, с. 14.
- О. В. Малюта, «Просвіти» і Українська Державність (друга половина XIX — перша половина XX століття) (Київ, 2008), 629—631
- Розгін, 1968, с. 27.
- О. Болдирєв. Політичне та особисте в київському науковому житті Валентини Радзимовської. Місто, історія, культура, суспільство, 1(13), 76–102 (2022)
- , 1918, № 46, 31 березня, с. 2–3.
- Звід пам'яток історії та культури України: Енциклопедичне видання, кн. 1, ч. 1: А–Л (Київ, 1999), 314
- О. Новицька. Організація та діяльність науково-дослідних кафедр педагогіки в Україні у 1920-ті роки // Історико-педагогічний альманах. — 2013. — Вип. 1. — С. 71-82.
- Розгін, 1968, с. 22.
- Яновський Василь Васильович, запис № 170993, Національний банк репресованих
- С. В. Воловник и Н. В. Крылов, Мелитопольский пединститут: страницы истории (Мелитополь: Изд. дом Мелитоп. городс. типографии, 2014), 75–76(рос.)
- Д. Малаков. «Згадка про трьохсот киян з 1942 року: [про долю митців та науковців, які залишилися в окупованому Києві]», Київська старовина, 5 (2000) с. 76–95
- Розгін, 1968, с. 28.
- Різничок, С. (2010). Історія заснування та діяльність Фармацевтичного факультету Українського Технічно-Господарського Інституту в Мюнхені (1947—1952) як наступника фармацевтичного факультету медико-природничих фахових Х урсів у Львові (1942—1944). Вісник Львівського університету. Серія педагогічна, (26)
- Розгін, 1968, с. 29-30.
- Розгін, 1968, с. 36.
- Розгін, 1968, с. 32.
- Розгін, 1968, с. 34-36.
- Розгін, 1968, с. 37.
- [ru]Костно-суставной туберкулез. Основы патологии, диагностики и лечения. Изд-во: М.: Медгиз, 1958, с. 287, 417 [ 27 вересня 2019 у Wayback Machine.](рос.)
- Розгін, 1968, с. 40, 48.
- Фронт науки и техники. 1936. с. 82—84.(рос.)
- Валентина Радзимовська. У кн. Ганіткевич Я. В. Українські лікарі-вчені першої половини XX століття та їхні наукові школи: біографічні нариси та бібліографія. — Львів, 2002. — 542 с. С. 164—179
- С. Парфанович, «Лікарки на службі народньому здоров'ю», Лікарський вісник 1 (5) (1955), 25–32
Джерела
- Розгін, І. (1968). М. Ї. Мандрика (ред.). (PDF). Українські вчені. № 15. Вінніпег: Українська вільна Академія Наук. с. 48. Архів оригіналу (PDF) за 4 липня 2018.(укр.)(англ.)
- Довжик А. Життєвий шлях викладача, вченого Валентини Василівни Радзимовської : [ 13 червня 2020] // ЕМІНАК Науковий щоквартальник. — 2016. — Т. 3, вип. № 3 (15) (липень-вересень).
- Ганіткевич Я. В. (2002), Валентина Радзимовська — засновник української школи фізіологів та біохіміків, Українські лікарі-вчені першої половини XX століття та їхні наукові школи: біографічні нариси та бібліографія, Львів, с. 164—179
{{}}
: Вказано більш, ніж один|pages=
та|page=
() - Донцов, Д. (2016), , у Упоряд., ред., автор передм. О.Баган (ред.), Вибрані твори у 10-ти т., т. 10, Дрогобич-Львів: ВФ «Відродження», архів оригіналу за 4 липня 2018
- Болдирєв, О. (2022), Політичне та особисте в київському науковому житті Валентини Радзимовської, Місто, історія, культура, суспільство (1(13)): 76–102
- Радзимовська Валентина, Енциклопедія українознавства. Словникова частина (ЕУ-II), т. 7, Париж, Нью-Йорк, 1973, с. 2442—2451
- Малюта О. В., Радзимовська Валентина Василівна [ 27 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 109. — .
Література
- «Лікарський Вісник». — Рік XXXIV, ч. 1(115), Зима 1987.- С.48 — [недоступне посилання з липня 2019]
- Ярослав Ганіткевич. . Львівський національний медичний університет
- Професори Львівського національного медичного університету імені Данила Галицького: 1784—2009 [ 4 січня 2022 у Wayback Machine.] / Б. С. Зіменковський. — Львів: Наутілус, 2009. — XXVIII, 452 c. С.278-279
- І. Базилевич: В. Радзимовська -—- визначна українська вчена, Канадійський Фармер, 25. X. 1954 р.
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Valenti na Vasi livna Radzimo vska 13 1 zhovtnya 1886 hutir Tarnavshina selo Matyashivka Lubenskij povit Poltavska guberniya Rosijska imperiya 22 grudnya 1953 Shampejn Illinojs SShA ukrayinska doslidnicya biologiyi ta medicini likarka zasnovnicya ukrayinskoyi shkoli fiziologiv ta biohimikiv gromadsko politichna diyachka profesorka Kiyivskogo institutu narodnoyi osviti Melitopolskogo pedagogichnogo institutu Universitetu UNRRA ta Ukrayinskogo tehnichno gospodarskogo institutu v Myunheni Valentina Radzimovska Yanovska Valentina Vasilivna na hutori Tarnavshina 1905 rik Valentina Vasilivna na hutori Tarnavshina 1905 rikNarodilasya13 zhovtnya 1886 1886 10 13 hutor Tarnavshina selo Matyashivka Lubenskij povit Poltavska guberniya Rosijska imperiyaPomerla22 grudnya 1953 1953 12 22 67 rokiv Shampejn Illinojs SShAKrayinaUkrayinaDiyalnistlikarkaAlma materKiyivski vishi zhinochi kursiGaluzfiziologiya biohimiya medicinaZakladKiyivskij institut narodnoyi osviti Lvivskij medichnij institut Ukrayinskij tehnichno gospodarskij institutPosadazaviduvachka kafedri fiziologiyi KINOVchene zvannyadijsnij chlen UVANNaukovij stupindoktor mediko fiziologichnih naukNaukovij kerivnikOleksij Sadoven Oleksij KrontovskijVidomi uchniAndrij Yemchenko Vasil Plyush ta inshiBatkoVasil YanovskijMatiLyubov YanovskaU shlyubi zIvan RadzimovskijDitiYevgen Olga Radzimovska Valentina Vasilivna u Vikishovishi Navchalasya na prirodnichih zhinochih kursah u Peterburzi zakinchila medichne viddilennya Kiyivskih vishih zhinochih kursiv Chlen Kiyivskogo tovaristva Prosvita 1909 radi Ukrayinskogo zhinochogo soyuzu 1917 Pracyuvala v Kiyivskomu medichnomu instituti 1924 roku zahistila doktorsku disertaciyu z fiziologiyi ta biohimiyi 1929 roku zaareshtovana u spravi Spilki vizvolennya Ukrayini piznishe zvilnena Z 1930 roku keruvala viddilom u Tuberkuloznomu instituti ta ocholyuvala Naukovo doslidnu kafedru pedologiyi Doslidzhuvala problemi biohimiyi izolovanih klitin kislotno luzhnogo balansu za tuberkulozu ta inshih patologij dityachu fiziologiyu Za nimeckoyi okupaciyi 1941 1944 rokiv pracyuvala v navchalnih i medichnih ustanovah Kiyeva ta Lvova Emigruvala do Bratislavi potim do Myunhena de vikladala v universitetah 1950 roku viyihala do SShA Pomerla 1953 roku Mati vchenogo u galuzi inzhenernoyi mehaniki Yevgena Radzimovskogo donka Vasilya ta Lyubovi Yanovskih BiografiyaDitinstvo j navchannya Valentina Yanovska narodilas 13 zhovtnya 1 zhovtnya za yulianskim kalendarem 1886 roku na hutori Tarnavshina sela Matyashivka Lubenskogo povitu na Poltavshini dochka gromadskogo diyacha ukrayinskogo shlyahetnogo pohodzhennya Vasilya Yanovskogo i pismennici Lyubovi Yanovskoyi Mala dvoh starshih brativ Vasilya ta Yuriya Valentina zdobula pochatkovu osvitu v domashnij shkoli stvorenij yiyi matir yu dlya neyi brativ ta selyanskih ditej Potim navchalasya v Lubenskij zhinochij Oleksandrivskij gimnaziyi yaku 1902 roku zakinchila z vidznakoyu She odin rik navchalasya v Pershij kiyivskij privatnij zhinochij gimnaziyi 1903 roku Radzimovska vstupila do u Peterburzi Tam vona vhodila do ukrayinskoyi gromadi poznajomilasya ta spilkuvalasya z Dmitrom Doroshenkom Levkom Maciyevichem Pavlom Kratom Dmitrom Doncovim ta inshimi Na pochatku 1905 roku Yanovska povernulasya do Kiyeva cherez vidrahuvannya z kursiv 1905 roku Valentina Yanovska odruzhilasya z vikladachem istoriyi Ivanom Radzimovskim bratom svoyeyi podrugi Yelizaveti Voseni v nih narodilisya bliznyata Yevgen ta Olga 1906 roku Valentina postupila na prirodniche viddilennya Kiyivskih vishih zhinochih kursiv a z vidkrittyam pri nih medichnogo viddilennya 1907 roku perevelasya na nogo 1912 roku vona zavershila kursi a nastupnogo 1913 roku sklala ispiti ta zdobula stupin likarya z vidznakoyu Povidomlennya nizki avtoriv pro navchannya Radzimovskoyi v Peterburzkomu chi Kiyivskomu universitetah ne pidtverdilisya yak vstanovila doslidnicya Alla Dovzhik Gromadsko politichna diyalnist She pid chas navchannya v Lubnah Valentina Yanovska nalezhala do Lubenskogo gimnazialnogo gurtka Revolyucijnoyi ukrayinskoyi partiyi U Kiyevi vstupila do Ukrayinskoyi social demokratichnoyi grupi U Peterburzi vhodila do Ukrayinskoyi studentskoyi gromadi brala uchast v Tovaristvi pisemnosti vistupala z publichnimi dopovidyami pro Ukrayinu Z 1909 roku vvijshla do Kiyivskogo tovaristva Prosvita imeni Tarasa Shevchenka 1915 roku pislya pochatku Pershoyi svitovoyi vijni pracyuvala v vijskovomu shpitali Z pochatkom Ukrayinskoyi revolyuciyi Valentina Radzimovska aktivno vklyuchilasya v politichne zhittya U travni 1917 roku obrana do skladu radi Ukrayinskogo zhinochogo soyuzu a v lipni togo zh roku balotuvalasya na viborah do Kiyivskoyi miskoyi dumi za spiskom bloku USDRP ta UPSR prote mala neprohidnij nomer U veresni Radzimovska brala uchast u pershomu Vseukrayinskomu pedagogichnomu z yizdi Takozh u veresni obrana zastupniceyu golovi Kiyivskoyi miskoyi ukrayinskoyi radi a 27 bereznya 1918 roku golovoyu ciyeyi radi Getmanskij perevorot Radzimovska sprijnyala negativno a pislya nogo majzhe vidijshla vid politichnoyi diyalnosti Budinok na vulici Olesya Gonchara v Kiyevi de prozhivala Valentina Radzimovska Protyagom usogo periodu mizh 1906 i 1920 rokami v kvartirah Radzimovskih zbiralisya ukrayinski gromadsko politichni diyachi sered yakih buli Simon Petlyura Valentin Sadovskij Dmitro Doncov Volodimir Shemet Oleksandr Yanickij ta inshi U nich z 5 na 6 sichnya 1919 roku v kabineti Radzimovskoyi zibralisya Yevgen Konovalec Volodimir Shemet Mikola Mihnovskij ta Dmitro Doncov yaki obgovoryuvali mozhlivij perevorot proti Direktoriyi z metoyu vstanovlennya diktaturi dlya vidsichi bilshovikiv U Kiyevi z 1916 roku Radzimovska meshkala v budinku 30 a na vulici Olesya Gonchara Naukova kar yera Z 1915 roku Radzimovska pracyuvala asistentkoyu fiziologichnoyi himiyi na Vishih zhinochih medichnih kursah a z 1916 roku starshoyu asistentkoyu kafedri fiziologichnoyi himiyi v Kiyivskomu universiteti pid kerivnictvom profesora Oleksiya Sadovenya U 1916 1920 rokah takozh pracyuvala vikladachkoyu fiziologiyi Frebelivskogo pedagogichnogo institutu 1915 roku takozh rozpochala privatnu praktiku yak likarka odna z 60 v togochasnomu Kiyevi zhinok medikiv Z 1920 roku Radzimovska vikladala fiziologiyu na fakultetah profesijnoyi osviti ta socialnogo vihovannya Vishogo institutu narodnoyi osviti nadali Kiyivskij institut narodnoyi osviti KINO ta pracyuvala asistentom kafedri medichnoyi himiyi Kiyivskogo medichnogo institutu Okrim vikladannya 8 godin lekcij ta 24 godini praktichnih zanyat i naukovoyi roboti vona vikonuvala obov yazki sekretarya ob yednanoyi prezidiyi a takozh sekretarya dekanatu doshkilnogo fakultetu 1920 roku kolega Radzimovskoyi z Frebelivskogo institutu Stepan Ananyin zasnuvav u Kiyevi Pedologichnij institut Vin odrazu zhe zaprosiv yiyi pracyuvati v nomu a pri peretvorenni jogo na Kiyivsku naukovo doslidnu kafedru pedologiyi v listopadi 1921 roku Radzimovska stala yiyi sekretarem ta golovoyu sekciyi fiziologiyi ta gigiyeni ditinstva 1923 roku cyu naukovo doslidnu kafedru bulo oficijno viznano kafedroyu Golovnauki Narkomprosu USRR pri Vishomu instituti narodnoyi osviti a piznishe Valentina Radzimovska stala yiyi golovoyu Z 1923 roku vona bula vzhe prorektorom kafedri fiziologichnoyi himiyi v medichnomu instituti a takozh chitala kursi lekcij z fiziologiyi ta anatomo fiziologichnih osnov ditinstva v instituti narodnoyi osviti U 1921 1925 rokah Radzimovska spivpracyuvala z profesorom kafedri zagalnoyi patologiyi Kiyivskogo medichnogo institutu j zaviduvachem viddilu v Kiyivskomu sanitarno bakteriologichnomu instituti Oleksiyem Krontovskim Profesor Krontovskij zaproponuvav Radzimovskij temu dlya doktorskoyi disertaciyi dosliditi yak koncentraciya ioniv vodnyu v seredovishi vplivaye na stan klitin i tkanin 1924 roku pri Komisiyi naukovih stupeniv Golovnauki Radzimovska zahistila disertaciyu na stupin doktora fiziologichnih nauk Recenzentami disertaciyi buli profesor Vasil Chagovec akademik VUAN Oleksandr Fomin ta profesor Feofil Yanovskij Usi voni pidtrimali disertaciyu chastina rezultativ yakoyi bula opublikovana v anglijskomu chasopisi The Journal of Physiology ta nimeckomu Biochemische Zeitschrift Yak naslidok novogo stupenyu Radzimovska zdobula posadu profesora fiziologiyi v Kiyivskomu instituti narodnoyi osviti a takozh ocholila fiziologichnu laboratoriyu Z 24 zhovtnya 1926 roku do vesni 1927 roku Radzimovska perebuvala na stazhuvanni v Nimechchini zgidno z nadanim vidryadzhennyam vid Golovnauki Vona bula chlenom Byuro sekciyi naukovih spivrobitnikiv profspilki robitnikiv osviti i regulyarno zaluchalasya do riznih komisij Osoblivo vazhkim zavdannyam bula organizaciya svyatkuvannya 10 richchya zhovtnevoyi revolyuciyi naukovo doslidnimi ustanovami Kiyeva u 1927 roci ta vidannya byuletenyu na chest ciyeyi dati Radzimovsku priznachili golovoyu organizacijnoyi komisiyi u yakij vona pracyuvala vprodovzh dvoh misyaciv razom z neyu v komisiyi pracyuvav Rostislav Zaklinskij piznishe tezh represovanij 16 bereznya 1927 roku podala zayavu do kerivnictva Kiyivskogo medichnogo institutu pro zvilnennya z posadi molodshogo asistenta kafedri fiziologichnoyi himiyi U 1928 1929 rokah vona pidgotuvala dva novi kursi dlya studentiv KINO Aresht ta period pislya zvilnennya 14 veresnya 1929 roku Valentinu Radzimovsku zaareshtuvali vdoma za sfabrikovanim zvinuvachennyam v uchasti v ukrayinskij pidpilnij kontrrevolyucijnij organizaciyi Spilci vizvolennya Ukrayini Proti neyi buli zibrani svidchennya inshih zaareshtovanih u spravi Spilki vizvolennya Ukrayini zokrema Mikoli Pavlushkova Volodimira Durdukivskogo Volodimira Pidgayeckogo Vasilya Dem yanchuka Arkadiya Barbara Mikoli Kudrickogo Sergiya Yefremova U donosah vid spivkamernic povidomlyalosya sho Radzimovska povodilasya vpevneno davala poradi inshim zaareshtovanim yak sebe povoditi na dopitah 9 bereznya 1930 roku utochniti v Harkovi pochavsya sudovij proces a 29 bereznya Radzimovsku nespodivano zvilnili mozhlivo za uchasti yiyi znajomogo pedagoga Ivana Sokolyanskogo odnogo z troh chleniv specialnoyi kolegiyi Verhovnogo Sudu USRR na procesi Pislya zvilnennya Radzimovska prodovzhuvala pracyuvati v Kiyivskomu instituti narodnoyi osviti azh do jogo rozdilennya na Institut profesijnoyi osviti Fiziko himiko matematichnij institut ta Institut socialnogo vihovannya a potim prodovzhuvala vikladati v ostannomu do 1932 roku Pislya areshtu Radzimovskoyi Naukovo doslidnu kafedru pedologiyi ocholiv a vzhe vprodovzh 1930 roku kafedru bulo likvidovano yak i inshi analogichni kafedri Golovnauki Z kincya 1930 chi pochatku 1931 roku Radzimovska pracyuvala zaviduvachkoyu eksperimentalnogo viddilu yakim keruvali direktor ta jogo zastupnik Noj Morozovskij Podavala svoyu kandidaturu na konkurs zaviduvacha kafedri fiziologiyi v Kiyivskomu medichnomu instituti ale ne bula dopushena z politichnih motiviv U 1937 1938 rokah u osobistomu zhitti Radzimovskoyi vidbulosya dvi tragichni podiyi 25 listopada 1937 roku zaareshtuvali yiyi starshogo brata Vasilya Yanovskogo yakij pracyuvav u Lubnah inzhenerom na zavodi 29 sichnya 1938 roku jogo zasudili rishennyam Osoblivoyi naradi pri NKVS SRSR a 25 bereznya rozstrilyali Blizko 1937 roku civilnij cholovik Valentini Kostyantin Zajkevich uzhe deyakij chas pochav strazhdati na m yazovu slabkist V ostannij period zhittya vid duzhe shvidko vtrachav ruhlivist a nevdovzi pomer U 1939 roci Radzimovska zdobula posadu profesora fiziologiyi za sumisnictvom u Melitopolskomu derzhavnomu pedagogichnomu instituti Navesni 1940 roku pracivniki NKVS pidijmali yiyi arhivno slidchu spravu 1929 1930 roku prote ne zaareshtuvali yiyi Druga svitova vijna ta emigraciya Naprikinci lita 1941 roku Valentina Radzimovska z ditmi ta nevistkoyu perebuvala v Harkovi 24 25 zhovtnya nimci zajnyali misto U listopadi chi v grudni na vantazhivkah potyagah ta pishki razom z rodinoyu Borisa Balinskogo Radzimovska distalasya Kiyeva U sichni berezni 1942 roku Valentina Radzimovska pracyuvala v Komisiyi ukrayinskih gromadskih i kulturnih diyachiv pri viddili suspilnoyi opiki Kiyivskoyi miskoyi upravi yak predstavnicya Kiyivskogo universitetu Pri comu vona sama potrebuvala dopomogi vid ciyeyi komisiyi Na velosipedi ob yizhdzhala okolici Kiyeva nadayuchi likarsku dopomogu v obmin na harchi dlya rodini Pri vidstupi nimciv z Kiyeva Radzimovska pereyihala do Lvova de korotkij chas pracyuvala na medichnih kursah stvorenih na misci Lvivskogo universitetu pritomu vstigla organizuvati fiziologichnu laboratoriyu Zi Lvova distalasya Bratislavi de vimushena bula zaroblyati groshi medichnoyu praktikoyu Zvidti pereyihala do Myunhena de pislya vijni vikladala fiziologiyu Obrana profesorkoyu ta kerivniceyu katedri fiziologiyi Universitetu OON u Myunheni piznishe veterinarnogo fakultetu Ukrayinskogo tehnichno gospodarskogo institutu 1948 roku buv stvorenij okremij farmacevtichnij fakultet UTGI a Radzimovska stala zastupniceyu jogo dekana Yevgena Vertiporoha 1950 roku pereyihala do SShA de meshkala v rodini sina Yevgena a chas vid chasu v donki Olgi v Nyu Jorku Pomerla 22 grudnya 1953 roku v Shampejni shtat Illinojs SShA pohovana na miscevomu kladovishi Naukova diyalnistSered naukovciv sho z nimi spivpracyuvala Radzimovska buli profesor Oleksij Krontovskij jogo druzhina Mariya Yacimirska Veniamin Beder Vira Mihajlivna Slonimska a takozh uchni vidomogo terapevta Feofila Yanovskogo Vadim Ivanov Anatolij Zyukov ta Ivan Bazilevich U Nimechchini vona pracyuvala v laboratoriyah Alberta Fishera Emilya Abdergaldena Shade Ivan Rozgin rozdilyav naukovu kar yeru Valentini Radzimovskoyi na chotiri etapi do zahistu disertaciyi 1913 1924 profesorska posada do areshtu 1924 1929 pracya v naukovih institutah pislya areshtu 1930 1941 ta ostannij period pid chas vijni ta emigraciyi 1942 1950 Ustanovka dlya vimiryuvannya pH sho yiyi vikoristovuvala Radzimovska Disertacijne doslidzhennya Radzimovska provodila v Bakteriologichnomu instituti vivchayuchi vpliv kislot i lugiv na zhittyediyalnist klitin poza organizmom Shob klitini vizhivali poza organizmom potribno bulo pidtrimuvati duzhe tonkij balans u skladi shtuchnih ridkih seredovish kontrolyuvati koncentraciyi pozhivnih rechovin ioniv gaziv zahishati yih vid bakterij ta gribkiv pribirati vidhodi zhittyediyalnosti U teksti disertaciyi Radzimovska zgaduye sho vona postavila ponad 50 serij doslidiv zagalom ponad 1200 chashok z kultivovanimi klitinami krolika Chashok Gabrichevskogo v laboratoriyi bulo nedostatno tomu Radzimovska robila yih samostijno z donec zvichajnih plyashok shlifuyuchi vruchnu yihni krayi Pershoyu naukovoyu publikaciyeyu Radzimovskoyi bula stattya v harkivskomu zhurnali pid nazvoyu O znachenii reakcii sredy dlya tkanevyh kletok kultiviruemyh vne organizma 1922 U chervni 1923 roku vona dopovidala chastinu rezultativ svoyih doslidzhen na Vsesoyuznomu z yizdi dityachih likariv u Leningradi de yiyi doslidzhennya kislotnosti tkanin molodogo krolika otrimali visoku ocinku kazanskogo profesora pediatra Takozh vidomi yiyi vistupi v Medichnij sekciyi Ukrayinskoyi akademiyi nauk prisvyacheni vplivu pH na zhittyediyalnist zhivih tkanin ta gemolitichnij diyi saponinu U period 1920 1923 rokiv vikonala nizku prac z fiziologiyi ditinstva sered yakih najgruntovnishoyu ye monografiya Diti chasiv revolyuciyi Fizichnij rozvitok ditej Ukrayini 1923 roku 1924 roku Valentina Radzimovska zahistila disertaciyu vipushenu okremoyu monografiyeyu Obkladinka monografiyi Diti chasiv revolyuciyi Fizichnij rozvitok ditej Ukrayini 1923 Drugij period buv pov yazanij z prodovzhennyam tem vplivu kislotnosti ta fiziologiyi ditinstva prote skoncentrovanij bilshe na patofiziologichnih pitannyah Za cej period Radzimovska opublikuvala blizko 35 prac 1926 roku vona organizuvala doslidzhennya z fiziologiyi praci v majsternyah yunakiv uchniv fabrichno zavodskoyi shkoli pri Zavodi imeni Petrovskogo Pislya zahistu disertaciyi vona rozpochala svoyi trivali roboti shodo tuberkulozu zi spivpraci z Feofilom Yanovskim ta jogo klinikoyu Persha zh naukova pracya pro mehanizmi zaluzhnennya krovi ta periodichnu aktivnist shlunku Die Alkalireserven des Blutes und die Periodische Tatigkeit des Verdaungsapparat vijshla v nimeckomu zhurnali 1927 roku Pid chas vidryadzhennya do Nimechchini 1926 1927 rokiv Radzimovska navchilasya novih metodiv doslidzhen u galuzyah fiziologiyi biohimiyi patofiziologiyi U 1928 1929 rokah zrobila dvi dopovidi v Kiyivskomu tovaristvi patologiv Blokada retikulyarno endotelialnoyi sistemi pri anafilaksiyi ta Vpliv na dihannya zhivoyi tkanini zmin pH seredovisha 1929 roku v Kiyevi bulo organizovano filiyu Vseukrayinskogo tovaristva fiziologiv golovoyu yakogo v Harkovi buv Oleksandr Palladin Golovoyu ciyeyi filiyi stav Vasil Chagovec a jogo zastupnikami Valentina Radzimovska j Do areshtu vona vstigla vzyati uchast lishe v dvoh zasidannyah prezidiyi tovaristva ta v dvoh naukovih zasidannyah Zajmalasya oblashtuvannyam Mikrobiologichnogo institutu VUAN razom z Ovksentiyem Korchak Chepurkivskim ta Danilom Zabolotnim Pislya zvilnennya z v yaznici osnovnimi temami doslidzhen Radzimovskoyi stali problemi tuberkulozu gelioterapiyi ta vtomi pidlitkiv Zgidno z publikaciyami v Byuleteni Kiyivskogo Tuberkuloznogo institutu Radzimovska doslidzhuvala zmini krovi hvorih na tuberkuloz u sanatoriyah v Pushi Vodici ta Sosnovci vivchala zmini obminu rechovin u paciyentiv sho oduzhuyut rozglyadala vpliv klimatichnih faktoriv na stan yihnogo zdorov ya V Instituti ortopediyi ta travmatologiyi vona z kolegami provodili doslidzhennya paciyentiv kliniki Radzimovska z kolegami pokazali sho v krovi paciyentiv z tuberkulozom kistok zmenshuyetsya kilkist fosforu Takozh voni viyavili sho povtoryuvalni seansi gelioterapiyi v takih paciyentiv vplivayut na temperaturu tila U 1936 1937 roci vijshlo prinajmni 6 yiyi naukovih prac prisvyachenih patologiyi nervovoyi sistemi bilshist yih u spivavtorstvi zi spivrobitnikami Kiyivskogo psihonevrologichnogo institutu zokrema odna z prac prisvyachena patogenezu epilepsiyi V ostannij period svoyeyi naukovoyi roboti Radzimovska pidgotuvala do publikaciyi nizku uzagalnyuyuchih prac ale bilshist z nih zalishilasya ne vidanoyu U Myunheni vijshov yiyi pidruchnik Fiziologiya lyudini ta svijskih tvarin u dvoh tomah Tam zhe pid yiyi kerivnictvom bulo zahisheno kilka magisterskih ta doktorskih disertacij Valentina Radzimovska aktivno brala uchast u naukovih konferenciyah Brala uchast u I Vsesoyuznomu z yizdi patologiv u Kiyevi 1927 roku u IV Vsesoyuznomu z yizdi anatomiv gistologiv ta zoologiv sho vidbuvsya v Kiyevi 6 12 travnya 1930 roku Na I Vseukrayinskomu tuberkuloznomu z yizdi v Odesi 1934 roku Radzimovska bula v skladi Komitetu z yizdu a takozh robila dvi dopovidi ta vistupala v odnij zazdalegid pidgotovanij diskusiyi 1936 roku vistupala na konferenciyi z pitan alergiyi Radzimovsku obrali dijsnoyu chlenkineyu Naukovogo tovaristva imeni Shevchenka j Ukrayinskoyi vilnoyi akademiyi nauk Naukova shkola Uprodovzh svoyeyi trivaloyi praci v kiyivskih naukovih ta osvitnih ustanovah Valentina Radzimovska sformuvala vlasnu naukovu shkolu v galuzi biohimiyi ta fiziologiyi Sofiya Parfanovich stverdzhuvala sho do shkoli Radzimovskoyi vhodili perevazhno zhinki Sered uchniv Radzimovskoyi na kafedri fiziologiyi Kiyivskogo institutu narodnoyi osviti buli Sofiya Mihajlivna Plotnikova Esfir D Vidro Mikolenko Uchnyami Radzimovskoyi buli Olena Odrina Andrij Yemchenko Yelizaveta Balinska Radzimovska Vasil Plyush Imovirno do naukovoyi shkoli nalezhali Rahil Drabkina Olga Nilivna Nichkevich Polovko Vasil Ivanovich Domin Radzimovska na vidminu vid togochasnih tradicij ta zgidno iz suchasnoyu praktikoyu publikuvala chimalo naukovih statej ne odnoosibno a v spivavtorstvi Ce spriyalo kar yernomu zrostannyu yiyi molodshih spivrobitnikiv Perevazhno zi spilnih naukovih publikacij Yaroslav Ganitkevich navodit yak predstavnikiv yiyi shkoli imena M Kostrak K Krizhanovska Krosovicka E Kucherova D Ogorodnik Rajman Yu G Ruzinov I M Slivko P Tarkanovskij J I Umanskij V Folomina V Cvet Z Yu Chernishova V I Chernyavska B Yubkevich N Yur yeva Naukovi publikaciyiAvtorka blizko 70 prac z fiziologiyi biohimiyi patofiziologiyi tuberkulozu psihonevrologiyi ta pediatriyi Radzimovskaya V O znachenii reakcii sredy dlya tkanevyh kletok kultiviruemyh vne organizma Vrach Delo 1922 24 25 O haraktere gemoliticheski aktivnyh veshestv Fiziol Zhurnal t 8 1922 Krontovski A A Radzimovska V V 1922 On the influence of changes of concentration of the H resp OH ions on the life of the tissue cells of vertebrates The Journal of Physiology 56 5 275 282 doi 10 1113 jphysiol 1922 sp002010 ISSN 0022 3751 angl Krontowski und Radsimowska Wirkung der Reaktionsanderung des Mediums auf die Explantation Abhandl d Pathol Tag z Leningrad 1923 russisch Do pitannya pro intravenoznu in yekciyu lugiv Dopovid v Akademiyi nauk 1923 Radzimovska V Diti chasiv revolyuciyi Fizichnij rozvitok ditej Ukrayini K Vid vo Chas 1923 Radzimovskaya V V Preniya po dokladu V G Shtefko O vliyanii golodaniya na fizicheskoe razvitie podrastayushego pokoleniya v Rossii Zhurnal po izucheniyu rannego detskogo vozrasta 1923 T II 1 2 S 20 Radzimowska W W Die Wirkung verschiedener Sauren auf die Gewebezellen warmblutiger Organismen Biochem Zeitschr Bd 142 H 1 2 S 36 43 1923 Radzimovskaya V O vliyanii vodorodnyh ionov v zhizni organizma Vrachebnoe delo 1924 8 9 ros Radzimowska W W Jazimirska M C 1925 Uber die Bestimmung der Wasserstoffionen Konzentration in Einzelnen Bakterienkolonien Klinische Wochenschrift 4 2 72 73 doi 10 1007 BF01748138 ISSN 0023 2173 nim Radzimovska V Pro zalezhnist dihannya tkanini vid aktivnoyi reakciyi seredovisha Ukr Med Visti 1928 7 8 Radzimovska V V Plotnikova S M Vivchennya praci ta vtomi pidlitkiv Zbirnik prac Naukovo doslidnoyi Katedri Pedologiyi Kiyiv 1930 Radzimovskaya V Molochnaya kislota u tuberkuleznyh bolnyh Probl Tuberk 1936 4 Radzimovskaya V Balinskaya E B Chernysheva Z Yu Izuchenie eksperimentalno vyzvannogo alkaloza u zhivotnnyh i nablyudenie nad alkaliticheskim napravleniya obmena u cheloveka Fiziologicheskij zhurnal SSSR 1937 T 22 6 s 863 870 Radzimovskaya V V Vorobev N A i dr Nablyudeniya nad izmeneniem soderzhaniya kalciya fosfora i fosfatazy v krovi bolnyh kostno sustavnym tuberkulezom vo vremya kursa gelioterapii Gelioterapiya pri kostno sustavnom tuberkuleze 100 1939 Radzimovskaya V V i Nichkevich O I Zakonomernost v techenii tkanevoj reakcii u bolnyh s kostno sustavnym tuberkulezom pri gelioterapii Trudy Ukrainskogo instituta travmatologii i ortopedii 26 Kiev 1939 Radzimovskaya V V Vidro E D Odrina S I Rybinskij S V V kn Allergiya Kiev 1938 str 134 Radzimovskaya V Kislorod arterialnoj krovi pri legochnom tuberkuleze Klin Med 1939 Radzimovska V Fiziologiya lyudini i svijskih tvarin pidruchnik 2 t Myunhen UTGI 1948 49 Radzimovska V Organizaciya v Kiyevi filiyi tovaristva fiziologiv Byuleten Kiyivskoyi sekciyi naukovih robitnikiv 1929 No 3 S 7 8 PrimitkiDovzhik 2016 Dmitro Doncov Pam yati V V Radzimovskoyi 4 lipnya 2018 u Wayback Machine Nadrukovano u vidanni Doncov D Vibrani tvori u 10 ti t T 10 Vibrani tvori Uporyad red avtor peredm O Bagan Drogobich Lviv VF Vidrodzhennya 2016 Rozgin 1968 s 14 O V Malyuta Prosviti i Ukrayinska Derzhavnist druga polovina XIX persha polovina XX stolittya Kiyiv 2008 629 631 Rozgin 1968 s 27 O Boldiryev Politichne ta osobiste v kiyivskomu naukovomu zhitti Valentini Radzimovskoyi Misto istoriya kultura suspilstvo 1 13 76 102 2022 1918 46 31 bereznya s 2 3 Zvid pam yatok istoriyi ta kulturi Ukrayini Enciklopedichne vidannya kn 1 ch 1 A L Kiyiv 1999 314 O Novicka Organizaciya ta diyalnist naukovo doslidnih kafedr pedagogiki v Ukrayini u 1920 ti roki Istoriko pedagogichnij almanah 2013 Vip 1 S 71 82 Rozgin 1968 s 22 Yanovskij Vasil Vasilovich zapis 170993 Nacionalnij bank represovanih S V Volovnik i N V Krylov Melitopolskij pedinstitut stranicy istorii Melitopol Izd dom Melitop gorods tipografii 2014 75 76 ros D Malakov Zgadka pro trohsot kiyan z 1942 roku pro dolyu mitciv ta naukovciv yaki zalishilisya v okupovanomu Kiyevi Kiyivska starovina 5 2000 s 76 95 Rozgin 1968 s 28 Riznichok S 2010 Istoriya zasnuvannya ta diyalnist Farmacevtichnogo fakultetu Ukrayinskogo Tehnichno Gospodarskogo Institutu v Myunheni 1947 1952 yak nastupnika farmacevtichnogo fakultetu mediko prirodnichih fahovih H ursiv u Lvovi 1942 1944 Visnik Lvivskogo universitetu Seriya pedagogichna 26 Rozgin 1968 s 29 30 Rozgin 1968 s 36 Rozgin 1968 s 32 Rozgin 1968 s 34 36 Rozgin 1968 s 37 ru Kostno sustavnoj tuberkulez Osnovy patologii diagnostiki i lecheniya Izd vo M Medgiz 1958 s 287 417 27 veresnya 2019 u Wayback Machine ros Rozgin 1968 s 40 48 Front nauki i tehniki 1936 s 82 84 ros Valentina Radzimovska U kn Ganitkevich Ya V Ukrayinski likari vcheni pershoyi polovini XX stolittya ta yihni naukovi shkoli biografichni narisi ta bibliografiya Lviv 2002 542 s S 164 179 S Parfanovich Likarki na sluzhbi narodnomu zdorov yu Likarskij visnik 1 5 1955 25 32DzherelaRozgin I 1968 M Yi Mandrika red PDF Ukrayinski vcheni 15 Vinnipeg Ukrayinska vilna Akademiya Nauk s 48 Arhiv originalu PDF za 4 lipnya 2018 ukr angl Dovzhik A Zhittyevij shlyah vikladacha vchenogo Valentini Vasilivni Radzimovskoyi 13 chervnya 2020 EMINAK Naukovij shokvartalnik 2016 T 3 vip 3 15 lipen veresen Ganitkevich Ya V 2002 Valentina Radzimovska zasnovnik ukrayinskoyi shkoli fiziologiv ta biohimikiv Ukrayinski likari vcheni pershoyi polovini XX stolittya ta yihni naukovi shkoli biografichni narisi ta bibliografiya Lviv s 164 179 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Citation title Shablon Citation citation a Vkazano bilsh nizh odin pages ta page dovidka Doncov D 2016 u Uporyad red avtor peredm O Bagan red Vibrani tvori u 10 ti t t 10 Drogobich Lviv VF Vidrodzhennya arhiv originalu za 4 lipnya 2018 Boldiryev O 2022 Politichne ta osobiste v kiyivskomu naukovomu zhitti Valentini Radzimovskoyi Misto istoriya kultura suspilstvo 1 13 76 102 Radzimovska Valentina Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina EU II t 7 Parizh Nyu Jork 1973 s 2442 2451 Malyuta O V Radzimovska Valentina Vasilivna 27 listopada 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 109 ISBN 978 966 00 1290 5 Literatura Likarskij Visnik Rik XXXIV ch 1 115 Zima 1987 S 48 nedostupne posilannya z lipnya 2019 Yaroslav Ganitkevich Lvivskij nacionalnij medichnij universitet Profesori Lvivskogo nacionalnogo medichnogo universitetu imeni Danila Galickogo 1784 2009 4 sichnya 2022 u Wayback Machine B S Zimenkovskij Lviv Nautilus 2009 XXVIII 452 c S 278 279 I Bazilevich V Radzimovska viznachna ukrayinska vchena Kanadijskij Farmer 25 X 1954 r Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi