Голодна війна (пол. Wojna głodowa; нім. Hungerkrieg) — це військовий конфлікт між Королівством Польським та Великим князівством Литовським та Руським, з одного боку, і Тевтонським орденом, з іншого, що відбувся влітку 1414 року. Конфлікт назвали Голодною війною через використання тактики випаленої земної. Голод і чума поширилися по всій Пруссії. За словами Йоган фон Посільге, після війни загинуло від чуми 86 лицарів Тевтонського ордену.
Голодна війна | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
частина війн проти Тевтонців | |||||||||
| |||||||||
Сторони | |||||||||
![]() ![]() ![]() | ![]() | ||||||||
Командувачі | |||||||||
Ягайло, Вітовт Великий | Міхаель Кюхмайстер фон Штернберг |
Передісторія конфлікту
Результати Великої війни 1409—1411 рр. не вирішили всіх суперечностей між Великим князівством Литовським та Тевтонським орденом. Великий князь Вітовт претендував на весь правий берег Німана, включаючи Мемель (Клайпеду). У свою чергу, хрестоносці вимагали, щоби після смерті Вітовта та польського короля Ягайла Жмудь було передано до ордену. Священний римський імператор Сигізмунд погодився посприяти у вирішенні питання. Для розгляду аргументів сторін Сигізмундом було призначено Бенедикта Макра, який 3 травня 1413 р. вирішив на користь Великого князівства Литовського.
Великий магістр ордену Генріх фон Плауен відмовився підкоритися цьому рішенню і вирішив розпочати військову кампанію. Війська вступили на північ Польщі, але незабаром спалахнуло повстання: лицарі не вірили в успіх, вважаючи, що орден ще не відновився достатньо після поразки під Танненбергом (Грюнвальдська битва) у 1410 році. Маршал Міхаель Кюхмейстер наказав відступити до Пруссії: кампанія тривала лише 16 днів. Хворий фон Плауен звинуватив військових керівників у державній зраді. Однак члени глави не послухалися магістра, внаслідок чого Генріх був засуджений, позбавлений своєї печатки та всіх магістерських знаків і кинутий у в'язницю. 9 січня 1414 р. новим магістром ордену став Міхаель Кюхмайстер. У травні він спробував відновити переговори, але король Ягайло відмовився від переговорів, вимагаючи відновити на посаді фон Плауена .
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRsTDBGSFFVUmZWMnhoWkhsemJHRjNYMHBoWjJsbGJHeHZYMmxmUVd4bGEzTmhibVJsY2w5NmIySnZkMmxoZW5WcVlWOXphV1ZmZW1GamFHOTNZV05mY205NlpXcHRYM3BmVFdsamFHRnNaVzFmUzNWamFHMWxhWE4wY21WdEpUSkRYM2RwWld4cmFXMWZiV2x6ZEhKNlpXMWZlbUZyYjI1MVgydHllbmw2WVdOcmFXVm5ieTV3Ym1jdk1qQXdjSGd0UVVkQlJGOVhiR0ZrZVhOc1lYZGZTbUZuYVdWc2JHOWZhVjlCYkdWcmMyRnVaR1Z5WDNwdlltOTNhV0Y2ZFdwaFgzTnBaVjk2WVdOb2IzZGhZMTl5YjNwbGFtMWZlbDlOYVdOb1lXeGxiVjlMZFdOb2JXVnBjM1J5WlcwbE1rTmZkMmxsYkd0cGJWOXRhWE4wY25wbGJWOTZZV3R2Ym5WZmEzSjZlWHBoWTJ0cFpXZHZMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Хід війни
У червні 1414 р. Ягайло оголосив війну ордену в Ленчицькому замку. Польсько-литовська армія вторглась у межі Пруссії, але хрестоносці, не бажаючи вступати у відкритий бій, сховалися за замковими стінами. За допомогою прусського [pl] об'єднаної армії вдалася взяти Найденбург, Маранген, Остероде, Оленштайн, Гонештайн, Крісбург, Біскупіц, Рисенбург і на 26 грудня Кузентнік. За кілька тижнів вся Вармія була окупована до Ельбінга та Браунсберга.
Після облоги укріпленого [pl] польсько-литовськими військами магістер Кюхмейстер запропонував мир в обмін на Кульмерланд, Куявію, південну частину Гданського Помор'я та Жмудь, які повинні були перейти до Великого князівства Литовського. Ягайло відмовився.
Після листа, надісланого хрестоносцями до Папи Римського з пропозицією врегулювати конфлікт дипломатичними каналами, виступив папський легат єпископ Лозанський Вільям (Ян). Дворічне перемир'я було підписано 8 жовтня у Страсбурзі (Бродниця). Ягайло та Вітовт погодилися подати свої вимоги до ордену на Констанцькому соборі. Пізніше перемир'я було продовжено до 1418 року. Несприятливий для Ягайла та Вітовта хід переговорів призвів до нової війни (1419 р.).
Примітки
- (англ.) William Urban. Tannenberg and After. — Chicago: Lithuanian Research and Studies Center, 2003. — P. 204. — .
- (лит.)(англ.) Zigmantas Kiaupa, Jūratė Kiaupienė, Albinas Kunevičius. The History of Lithuania Before 1795. — Vilnius : Lithuanian Institute of History, 2000. — С. 142–143. — .
- (англ.) William Urban. Tannenberg and After. — Chicago : Lithuanian Research and Studies Center, 2003. — P. 200. — ..
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Polsko tevtonski vijni Golodna vijna pol Wojna glodowa nim Hungerkrieg ce vijskovij konflikt mizh Korolivstvom Polskim ta Velikim knyazivstvom Litovskim ta Ruskim z odnogo boku i Tevtonskim ordenom z inshogo sho vidbuvsya vlitku 1414 roku Konflikt nazvali Golodnoyu vijnoyu cherez vikoristannya taktiki vipalenoyi zemnoyi Golod i chuma poshirilisya po vsij Prussiyi Za slovami Jogan fon Posilge pislya vijni zaginulo vid chumi 86 licariv Tevtonskogo ordenu Golodna vijna chastina vijn proti Tevtonciv Data lito 1414 Misce Derzhava Tevtonskogo ordenu Privid vzayemni teritorialni pretenziyi Rezultat Konstanckij sobor Storoni Korolivstvo Polske Ruske Korolivstvo Velike knyazivstvo Litovsko Ruske Tevtonskij orden i najmanci Komanduvachi Yagajlo Vitovt Velikij Mihael Kyuhmajster fon ShternbergPeredistoriya konfliktuRezultati Velikoyi vijni 1409 1411 rr ne virishili vsih superechnostej mizh Velikim knyazivstvom Litovskim ta Tevtonskim ordenom Velikij knyaz Vitovt pretenduvav na ves pravij bereg Nimana vklyuchayuchi Memel Klajpedu U svoyu chergu hrestonosci vimagali shobi pislya smerti Vitovta ta polskogo korolya Yagajla Zhmud bulo peredano do ordenu Svyashennij rimskij imperator Sigizmund pogodivsya pospriyati u virishenni pitannya Dlya rozglyadu argumentiv storin Sigizmundom bulo priznacheno Benedikta Makra yakij 3 travnya 1413 r virishiv na korist Velikogo knyazivstva Litovskogo Velikij magistr ordenu Genrih fon Plauen vidmovivsya pidkoritisya comu rishennyu i virishiv rozpochati vijskovu kampaniyu Vijska vstupili na pivnich Polshi ale nezabarom spalahnulo povstannya licari ne virili v uspih vvazhayuchi sho orden she ne vidnovivsya dostatno pislya porazki pid Tannenbergom Gryunvaldska bitva u 1410 roci Marshal Mihael Kyuhmejster nakazav vidstupiti do Prussiyi kampaniya trivala lishe 16 dniv Hvorij fon Plauen zvinuvativ vijskovih kerivnikiv u derzhavnij zradi Odnak chleni glavi ne posluhalisya magistra vnaslidok chogo Genrih buv zasudzhenij pozbavlenij svoyeyi pechatki ta vsih magisterskih znakiv i kinutij u v yaznicyu 9 sichnya 1414 r novim magistrom ordenu stav Mihael Kyuhmajster U travni vin sprobuvav vidnoviti peregovori ale korol Yagajlo vidmovivsya vid peregovoriv vimagayuchi vidnoviti na posadi fon Plauena Korol Vladislav Yagajlo ta velikij knyaz Vitold zobov yazuyutsya dotrimuvatisya peremir ya z velikim magistrom tevtonskih licariv Mihaelem Kyuhmejsterom fon Shternbergom 1416 r Centralnij arhiv istorichnih zapisivHid vijniU chervni 1414 r Yagajlo ogolosiv vijnu ordenu v Lenchickomu zamku Polsko litovska armiya vtorglas u mezhi Prussiyi ale hrestonosci ne bazhayuchi vstupati u vidkritij bij shovalisya za zamkovimi stinami Za dopomogoyu prusskogo pl ob yednanoyi armiyi vdalasya vzyati Najdenburg Marangen Osterode Olenshtajn Goneshtajn Krisburg Biskupic Risenburg i na 26 grudnya Kuzentnik Za kilka tizhniv vsya Varmiya bula okupovana do Elbinga ta Braunsberga Pislya oblogi ukriplenogo pl polsko litovskimi vijskami magister Kyuhmejster zaproponuvav mir v obmin na Kulmerland Kuyaviyu pivdennu chastinu Gdanskogo Pomor ya ta Zhmud yaki povinni buli perejti do Velikogo knyazivstva Litovskogo Yagajlo vidmovivsya Pislya lista nadislanogo hrestonoscyami do Papi Rimskogo z propoziciyeyu vregulyuvati konflikt diplomatichnimi kanalami vistupiv papskij legat yepiskop Lozanskij Vilyam Yan Dvorichne peremir ya bulo pidpisano 8 zhovtnya u Strasburzi Brodnicya Yagajlo ta Vitovt pogodilisya podati svoyi vimogi do ordenu na Konstanckomu sobori Piznishe peremir ya bulo prodovzheno do 1418 roku Nespriyatlivij dlya Yagajla ta Vitovta hid peregovoriv prizviv do novoyi vijni 1419 r Primitki angl William Urban Tannenberg and After Chicago Lithuanian Research and Studies Center 2003 P 204 ISBN 0 929700 25 2 lit angl Zigmantas Kiaupa Jurate Kiaupiene Albinas Kunevicius The History of Lithuania Before 1795 Vilnius Lithuanian Institute of History 2000 S 142 143 ISBN 9986 810 13 2 angl William Urban Tannenberg and After Chicago Lithuanian Research and Studies Center 2003 P 200 ISBN 0 929700 25 2