Перікл, також Перикл (грец. Περικλής, 495 до н. е. або 494 до н. е. — 429 до н. е.) — державний діяч, стратег, оратор і полководець у Стародавніх Афінах. Період правління Перікла називають «золотим століттям Афін», визнаючи його добою найвищого внутрішнього розквіту Греції.
Перікл | |
---|---|
грец. Περικλής | |
![]() Мармуровий бюст Кресила, римська копія, Британський музей | |
Псевдо | Ολύμπιος[1] |
Народився | 494 до н. е. Афіни[2] |
Помер | 429 до н. е. Афіни ·афінська моровиця |
Країна | Стародавні Афіни |
Діяльність | політик, військовослужбовець, державний діяч, оратор, офіцер армії |
Знання мов | давньогрецька |
Учасник | Мала Пелопоннеська війна і d |
Посада | d |
Військове звання | стратег |
Конфесія | давньогрецька релігія |
Рід | Алкмеоніди і d |
Батько | Ксантипп |
Мати | d |
Брати, сестри | d |
У шлюбі з | d і Аспасія |
Діти | d[5], Парал[d] і Ксантипп[d] |
Битви При Сікіоні та при Акарнанії (454 до н. е.)Друга священна війна (448 до н. е.) Вигнання варварів з Галліполі (447 до н. е.) (440 до н. е.) Облога Віза́нтія (438 до н. е.) Пелопоннеська війна (431—429 до н. е.) | |
|
Ранні роки
Подробиці життя Перікла відомі майже виключно за працею Плутарха «Порівняльні життєписи». Він народився у філі Акамантіди, дем Холарга. Як з батьківського, так і з материнського боку, походив із знаменитих сімей та родів — Бузігів і Алкмеонідів відповідно. Його батько, Ксантипп, який розгромив полководців перського царя в битві при Мікале, був одружений з Агарістою, онучкою Клісфена, славний тим, що вигнав Пісістратидів, сміливими діями поклав край тиранії, дав афінянам закони і встановив державний лад, який мав мішану форму з метою забезпечити згоду й добробут громадян.
За переказом, Агарісті наснилося, начебто вона породила лева. Через декілька днів з'явився на світ Перікл. Тілесних вад він не мав, тільки голова була довгаста й надто велика порівняно з тілом. Через те він на всіх статуях зображений із шоломом на голові. Очевидно, скульптори не хотіли зображати його негарним. Втім давньогрецькі комедіографи називали його схінокефалом, тобто «цибулиноголовим».
Перікл навчався музики, біології, астрології. Саме вивченню астрології, на думку Плутарха, приписується «високе мислення та піднесеність мови». Історії відомий такий випадок: «Одного разу, попри те, що якийсь невихований грубіян не вгавав ганити його й ображати, Перікл цілий день перебував на площі, зберігаючи весь час мовчання і заодно полагоджуючи якісь невідкладні справи. А ввечері він спокійно пішов додому, хоч той чоловік далі переслідував його й ганьбив на всі лади. Коли Перікл підійшов до дверей свого дому, вже добре посутеніло. Тож він велів своєму слузі взяти ліхтар і провести цього образника додому.»
У молодості Перікл боявся народу. Своїм зовнішнім виглядом він був схожим на Пісістрата, оскільки був його прапраонуком. Його приємний голос, жвавий і дотепний спосіб розмовляти бентежили літніх людей, настільки він нагадував мову Пісістрата. Перікл також боявся стати жертвою остракізму, адже був багатим, походив із знатного роду, мав друзів серед впливових персон. Тому він спочатку уникав займатись державними справами, проте на війні відзначався хоробрістю і не уникав небезпек.
Здобуття влади
Через смерть правителів, Перікл присвятив себе державній діяльності, причому став на бік демократії: добробут маси бідняків він ставив вище від вигоди купки багатіїв, хоча зробив це всупереч своїй природі, аж ніяк не демократичній. Він побоювався, щоб його не запідозрили у прагненні до тиранії. Також він бачив, що Кімон визнає аристократичні погляди і через те став дуже цінним для аристократів. Крім того Перікл поступався Кімону багатством і засобами, якими той прихиляв до себе бідноту. Так, Кімон щоденно давав безплатні обіди бідним афінянам, роздавав одяг людям похилого віку, у своїх маєтках наказав знести огорожі, щоб кожен, хто забажає, міг користуватися тим, що там вродило.
Перікл, фактично переможений цими підступами, за чиєюсь порадою вдався до роздачі державних грошей. Відпусканням грошей на видовища, платою суддям, всілякого роду винагородами та роздаванням грошей Перікл швидко підкупив народні масі і скористався нею у боротьбі з Ареопагом, членом якого він не був, тому що його не було жодного разу обрано жеребкуванням ані архонтом, ані полемархом, ані .
Ці посади з давніх-давен були виборними за жеребом, і ті, хто, пройшовши перевірку, займали ці посади, ставали членами Ареопагу. Отож Перікл, домігшись великого впливу в народі, применшив значення Ареопагу. Так, відповідно до пропозиції Ефіальта (оратор Перікла), в Ареопагу відібрано право вирішувати більшість судових справ, а Кімон був вигнаний як прихильник спартанців і ворог демократії, хоч щодо багатства та знатного походження він не поступався нікому з громадян та ще й одержав блискучі перемоги над варварами й наповнив міську скарбницю великою кількістю грошей. Такий був великий вплив Перікла в народі.
Відповідно до цього він змінив свій спосіб життя. У місті можна було побачити, як він ходив лише по одній вулиці — тій, що вела на площу і в Раду. Він не відвідував звані обіди і відмовився від усілякого товариського життя, так що під час своєї довготривалої державної діяльності не був на обіді ні в кого з друзів, за винятком того випадку, коли одружувався його племінник.
Подібно до цього Перікл влаштував свої стосунки з народом: щоб не набридати йому, він виступав зрідка, говорив не в будь-якій справі і не завжди з'являвся на народні збори. Проте обов'язково брав участь в особливо важливих справ, а в усіх інших випадках діяв через своїх друзів або підсилав інших ораторів. Одним з них був Ефіальт, який підірвав могутність Ареопагу. Він, за висловом Платона, щедро наливав своїм громадянам незмішаного вина свободи. Скуштувавши її, народ, неначе норовистий кінь, почав сваволити і, як кажуть комедіографи, «нікого вже не хотів більше слухати й почав кусати Евбею та кидатись на інші острови».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV3TDBGemNHRnphV1ZmVUdsdkxVTnNaVzFsYm5ScGJtOWZTVzUyTWpjeUxtcHdaeTh5TURCd2VDMUJjM0JoYzJsbFgxQnBieTFEYkdWdFpXNTBhVzV2WDBsdWRqSTNNaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Внутрішня політика Перікла
За переказом, коли противники Перікла виступили проти надмірного витрачання державних коштів, Перікл звернувся до народних зборів із запитанням, чи багато грошей він витратив. Коли йому відповіли, що дуже багато, він сказав: «У такому разі нехай ці витрати рахуються за мною, а не за вами, але посвятні написи на будівлях нехай містять моє ім'я». У відповідь на ці слова всі, чи то захоплені його великодушністю, чи то з честолюбства, — самі бажаючи прославитись цими спорудами, — закричали, щоб він усі витрати покривав з державних грошей і витрачав, нічого не шкодуючи. Нарешті у боротьбі з Фукідідом Перікл опинився у небезпеці: дійшло до того, що остраки мали вирішити, хто з двох повинен бути вигнаним. Періклові вдалося вигнати Фукідіда й розгромити ворожу партію.
Зрештою під остракізм підпали і Кімон, і Фукідід. Коли в такий спосіб був повністю усунений розбрат, і в державі запанували єдність і згода, Перікл нав'язав свою владу Афінам і підкорив собі все, що належало афінянам: внески союзників, військо, флот, море. Він домігся величезного впливу, який простягався як на греків, так і на варварів, його влада назовні ґрунтувалася на підтримці підкорених племен, дружніх стосунках з царями та на союзах із різними володарями.
Тепер Перікл став іншим, він більше не був слухняним знаряддям народу, вже не поступався юрбі. Замість попередньої м'якої, а часом трохи й поступливої демагогії, схожої на приємну й ніжну музику, він почав провадити політику, схильну до аристократичного і монархічного ладу, провадив її послідовно й непохитно, маючи на увазі загальне добро. Переважно він, переконуючи й повчаючи, вів за собою народ згідно з волею самого народу. Однак траплялося, що народ виявляв незадоволення, тоді Перікл, йдучи проти волі народу, вів його шляхом, корисним для держави.
Головними інструментами впливу Перікла на народ були надія та часом страх. У такий спосіб він то стримував надто зухвалі ідеї, то підбадьорював і втішав демос у зневірі. Цим він довів, що Платон має рацію, коли красномовство називає мистецтвом керувати душами, і що головне завдання красномовства — правильно підходити до різних вдач і пристрастей, немов до якихось тонів і звуків душі, що потребують відповідного доторку або удару. Втім причиною успіхів Перікла була не лише сила слова, а, за словами Фукідіда, «слава його життя й довір'я народу до нього, бо він виявився непідкупним і безкорисливим». Хоча Перікл перетворив Афіни на найбільше й найбагатше місто, і власною політичною могутністю перевершив багатьох царів і тиранів, він однак не збільшив своїх статків, які залишив йому батько, ні на драхму.
Суть влади Перікла визначив Фукідід, а комедіографи вдавались до злісних кпинів з нього. Вони називають друзів з його оточення новими пісістратидами, а від самого Перікла вимагають клятви, що він не думає стати тираном, указуючи на те, що його високе становище несумісне з демократичним ладом і надто обтяжливе для нього самого. Телеклід, наприклад, каже, що передали йому:
![]() | Данини з міст; він міг зв'язати або звільнити, І міцним муром оточити і знову його зруйнувати. | ![]() |
Таке становище не було наслідком щасливого збігу обставин, або вдалого керівництва державою, чи вдячності народу за це. Перікл сорок років стояв на чолі держави, маючи таких славетних сучасників, як Ефіальт, , , Кімон, і Фукідід. Після падіння й вигнання Фукідіда він протягом не менш як п'ятнадцяти років був безперервно наділений одноосібною владою, оскільки його щорічно обирали стратегом. Попри таку владу Перікл залишився непідкупним, хоч не можна сказати, що грошові справи були йому байдужі. Перікл мав маєток, який він законно успадкував від батька. Щоб цей маєток не змарнувався від його недбайливості, щоб не завдавав йому клопоту і не віднімав часу зважаючи на його зайнятість, Перікл придумав такий спосіб завідування, який видався йому найзручнішим і найнадійнішим. Увесь річний врожай з полів він продавав повністю, а відтак усе найнеобхідніше для щоденного вжитку купував на ринку. Як і загалом у житті, так і в харчуванні він дотримувався суворого порядку й бережливості. Це не було до вподоби його дорослим синам та їхнім дружинам, для яких Перікл не виявився щедрим. Сини нарікали на розписані за днями і якнайточніше визначені видатки. Одружений Перікл був на Аспасії. Відомо також, що його господарство сумлінно вів слуга Евангел.
Усе це різко суперечило поглядам Анаксагора (вчителя Перікла, який пізніше став його радником), який покинув свій дім і залишив угіддя необробленими під пасовиська для овець. Втім, між життям філософа-споглядача й державного мужа не було нічого спільного: перший скеровує свої думки на прекрасне, не відчуваючи потреби ні в знаряддях, ні в зовнішній допомозі, для другого, якому доводиться мати справу з чисто життєвими потребами, багатство не лише стає просто-таки необхідним йому самому, а й засобом творити людям добро, як це було на прикладі Перікла, котрий допомагав бідноті. Про Анаксагора ж існує такий переказ. Одного разу, коли Перікл цілком був зайнятий державними справами, Анаксагор, уже глибокий старець, усіма забутий, лежав хворий без догляду. Він огорнув собі голову плащем і задумав піти з життя, заморивши себе голодом. Перікл, дізнавшись про це, налякався й негайно побіг до Анаксагора і почав гаряче просити його, щоб той відмовився від свого наміру й зглянувся якщо вже не на себе, то хоч на нього, хто в особі філософа втратить незрівнянного дорадника в державних справах. Тоді Анаксагор відхилив в сторону обличчя і з докором сказав: «Перікле, коли кому потрібний світильник, той наливає в нього олію».
За часів Перікла відбулась тяжка епідемія, яка забрала життя багатьох тисяч афінян, нині відома як «Афінська (Пелопонеська) моровиця» 430 до н. е. — 427 до н. е., яку описав у своїй «Історії» Фукідід. Що було причиною її, на сьогодні достеменно невідомо. Сам Фукідід видужав від цієї хвороби, тоді як Перікл помер від неї у 429 році до н. е.
Література
- Вільям Шекспір.
- Бузескул В. П., Афінська демократія [ 22 квітня 2018 у Wayback Machine.]. Загальний нарис, Хар., 1920;
- Бузескул В. П. Перікл. Перікл. Особа. Діяльність. Значення, П., 1923;
- Кравчук, А. Перикл и Аспазия. — М.: Наука, 1991. — 268 с. (рос.)
Примітки
- Πλούταρχος Βίοι Παράλληλοι, Vitae parallelae
- Зведений список імен діячів мистецтва — 2018.
- Аспазия // Энциклопедический словарь / под ред. И. Е. Андреевский — Сент-Питерсберг: Брокгауз — Ефрон, 1890. — Т. II. — С. 299–300.
- Любкер Ф. Aspasia // Реальный словарь классических древностей по Любкеру / под ред. Ф. Ф. Зелинский, А. И. Георгиевский, М. С. Куторга и др. — СПб: Общество классической филологии и педагогики, 1885. — С. 169–170.
- Paralus and Xanthippus
- Любкер Ф. Pericles // Реальный словарь классических древностей по Любкеру / под ред. Ф. Ф. Зелинский, А. И. Георгиевский, М. С. Куторга и др. — СПб: Общество классической филологии и педагогики, 1885. — С. 1008–1010.
- Перикл // Політологічна енциклопедія: навч. посібник / укл.: Карасевич А.О., Шачковська Л.С. — Умань: ФОП Жовтий О.О., 2016. — Кн. 5. — (С. 273-281) 710 с.
Посилання
- Перікл [ 17 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2002. — Т. 4 : Н — П. — С. 504. — .
- Перікл. [ 29 березня 2018 у Wayback Machine.] Велика українська енциклопедія. Тематичний реєстр гасел з напрямку з напряму «Історичні науки» (Історія України. Всесвітня історія). – К.: Державна наукова установа «Енциклопедичне видавництво», 2017. – 240 с.
- Перікл [ 19 листопада 2016 у Wayback Machine.] Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Перікл. [ 22 квітня 2018 у Wayback Machine.] Універсальний словник-енциклопедія
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Perikl takozh Perikl grec Periklhs 495 do n e abo 494 do n e 429 do n e derzhavnij diyach strateg orator i polkovodec u Starodavnih Afinah Period pravlinnya Perikla nazivayut zolotim stolittyam Afin viznayuchi jogo doboyu najvishogo vnutrishnogo rozkvitu Greciyi Periklgrec PeriklhsMarmurovij byust Kresila rimska kopiya Britanskij muzejPsevdo Olympios 1 Narodivsya 494 do n e Afini 2 Pomer 429 do n e Afini afinska morovicyaKrayina Starodavni AfiniDiyalnist politik vijskovosluzhbovec derzhavnij diyach orator oficer armiyiZnannya mov davnogreckaUchasnik Mala Peloponneska vijna i dPosada dVijskove zvannya strategKonfesiya davnogrecka religiyaRid Alkmeonidi i dBatko KsantippMati dBrati sestri dU shlyubi z d i AspasiyaDiti d 5 Paral d i Ksantipp d Bitvi Pri Sikioni ta pri Akarnaniyi 454 do n e Druga svyashenna vijna 448 do n e Vignannya varvariv z Gallipoli 447 do n e 440 do n e Obloga Viza ntiya 438 do n e Peloponneska vijna 431 429 do n e Vislovlyuvannya u Vikicitatah Mediafajli u VikishovishiRanni rokiPodrobici zhittya Perikla vidomi majzhe viklyuchno za praceyu Plutarha Porivnyalni zhittyepisi Vin narodivsya u fili Akamantidi dem Holarga Yak z batkivskogo tak i z materinskogo boku pohodiv iz znamenitih simej ta rodiv Buzigiv i Alkmeonidiv vidpovidno Jogo batko Ksantipp yakij rozgromiv polkovodciv perskogo carya v bitvi pri Mikale buv odruzhenij z Agaristoyu onuchkoyu Klisfena slavnij tim sho vignav Pisistratidiv smilivimi diyami poklav kraj tiraniyi dav afinyanam zakoni i vstanoviv derzhavnij lad yakij mav mishanu formu z metoyu zabezpechiti zgodu j dobrobut gromadyan Za perekazom Agaristi nasnilosya nachebto vona porodila leva Cherez dekilka dniv z yavivsya na svit Perikl Tilesnih vad vin ne mav tilki golova bula dovgasta j nadto velika porivnyano z tilom Cherez te vin na vsih statuyah zobrazhenij iz sholomom na golovi Ochevidno skulptori ne hotili zobrazhati jogo negarnim Vtim davnogrecki komediografi nazivali jogo shinokefalom tobto cibulinogolovim Perikl navchavsya muziki biologiyi astrologiyi Same vivchennyu astrologiyi na dumku Plutarha pripisuyetsya visoke mislennya ta pidnesenist movi Istoriyi vidomij takij vipadok Odnogo razu popri te sho yakijs nevihovanij grubiyan ne vgavav ganiti jogo j obrazhati Perikl cilij den perebuvav na ploshi zberigayuchi ves chas movchannya i zaodno polagodzhuyuchi yakis nevidkladni spravi A vvecheri vin spokijno pishov dodomu hoch toj cholovik dali peresliduvav jogo j ganbiv na vsi ladi Koli Perikl pidijshov do dverej svogo domu vzhe dobre posutenilo Tozh vin veliv svoyemu sluzi vzyati lihtar i provesti cogo obraznika dodomu U molodosti Perikl boyavsya narodu Svoyim zovnishnim viglyadom vin buv shozhim na Pisistrata oskilki buv jogo prapraonukom Jogo priyemnij golos zhvavij i dotepnij sposib rozmovlyati bentezhili litnih lyudej nastilki vin nagaduvav movu Pisistrata Perikl takozh boyavsya stati zhertvoyu ostrakizmu adzhe buv bagatim pohodiv iz znatnogo rodu mav druziv sered vplivovih person Tomu vin spochatku unikav zajmatis derzhavnimi spravami prote na vijni vidznachavsya horobristyu i ne unikav nebezpek Zdobuttya vladiCherez smert praviteliv Perikl prisvyativ sebe derzhavnij diyalnosti prichomu stav na bik demokratiyi dobrobut masi bidnyakiv vin staviv vishe vid vigodi kupki bagatiyiv hocha zrobiv ce vsuperech svoyij prirodi azh niyak ne demokratichnij Vin poboyuvavsya shob jogo ne zapidozrili u pragnenni do tiraniyi Takozh vin bachiv sho Kimon viznaye aristokratichni poglyadi i cherez te stav duzhe cinnim dlya aristokrativ Krim togo Perikl postupavsya Kimonu bagatstvom i zasobami yakimi toj prihilyav do sebe bidnotu Tak Kimon shodenno davav bezplatni obidi bidnim afinyanam rozdavav odyag lyudyam pohilogo viku u svoyih mayetkah nakazav znesti ogorozhi shob kozhen hto zabazhaye mig koristuvatisya tim sho tam vrodilo Perikl faktichno peremozhenij cimi pidstupami za chiyeyus poradoyu vdavsya do rozdachi derzhavnih groshej Vidpuskannyam groshej na vidovisha platoyu suddyam vsilyakogo rodu vinagorodami ta rozdavannyam groshej Perikl shvidko pidkupiv narodni masi i skoristavsya neyu u borotbi z Areopagom chlenom yakogo vin ne buv tomu sho jogo ne bulo zhodnogo razu obrano zherebkuvannyam ani arhontom ani polemarhom ani Ci posadi z davnih daven buli vibornimi za zherebom i ti hto projshovshi perevirku zajmali ci posadi stavali chlenami Areopagu Otozh Perikl domigshis velikogo vplivu v narodi primenshiv znachennya Areopagu Tak vidpovidno do propoziciyi Efialta orator Perikla v Areopagu vidibrano pravo virishuvati bilshist sudovih sprav a Kimon buv vignanij yak prihilnik spartanciv i vorog demokratiyi hoch shodo bagatstva ta znatnogo pohodzhennya vin ne postupavsya nikomu z gromadyan ta she j oderzhav bliskuchi peremogi nad varvarami j napovniv misku skarbnicyu velikoyu kilkistyu groshej Takij buv velikij vpliv Perikla v narodi Vidpovidno do cogo vin zminiv svij sposib zhittya U misti mozhna bulo pobachiti yak vin hodiv lishe po odnij vulici tij sho vela na ploshu i v Radu Vin ne vidviduvav zvani obidi i vidmovivsya vid usilyakogo tovariskogo zhittya tak sho pid chas svoyeyi dovgotrivaloyi derzhavnoyi diyalnosti ne buv na obidi ni v kogo z druziv za vinyatkom togo vipadku koli odruzhuvavsya jogo pleminnik Podibno do cogo Perikl vlashtuvav svoyi stosunki z narodom shob ne nabridati jomu vin vistupav zridka govoriv ne v bud yakij spravi i ne zavzhdi z yavlyavsya na narodni zbori Prote obov yazkovo brav uchast v osoblivo vazhlivih sprav a v usih inshih vipadkah diyav cherez svoyih druziv abo pidsilav inshih oratoriv Odnim z nih buv Efialt yakij pidirvav mogutnist Areopagu Vin za vislovom Platona shedro nalivav svoyim gromadyanam nezmishanogo vina svobodi Skushtuvavshi yiyi narod nenache norovistij kin pochav svavoliti i yak kazhut komediografi nikogo vzhe ne hotiv bilshe sluhati j pochav kusati Evbeyu ta kidatis na inshi ostrovi AspasiyaVnutrishnya politika PeriklaZa perekazom koli protivniki Perikla vistupili proti nadmirnogo vitrachannya derzhavnih koshtiv Perikl zvernuvsya do narodnih zboriv iz zapitannyam chi bagato groshej vin vitrativ Koli jomu vidpovili sho duzhe bagato vin skazav U takomu razi nehaj ci vitrati rahuyutsya za mnoyu a ne za vami ale posvyatni napisi na budivlyah nehaj mistyat moye im ya U vidpovid na ci slova vsi chi to zahopleni jogo velikodushnistyu chi to z chestolyubstva sami bazhayuchi proslavitis cimi sporudami zakrichali shob vin usi vitrati pokrivav z derzhavnih groshej i vitrachav nichogo ne shkoduyuchi Nareshti u borotbi z Fukididom Perikl opinivsya u nebezpeci dijshlo do togo sho ostraki mali virishiti hto z dvoh povinen buti vignanim Periklovi vdalosya vignati Fukidida j rozgromiti vorozhu partiyu Zreshtoyu pid ostrakizm pidpali i Kimon i Fukidid Koli v takij sposib buv povnistyu usunenij rozbrat i v derzhavi zapanuvali yednist i zgoda Perikl nav yazav svoyu vladu Afinam i pidkoriv sobi vse sho nalezhalo afinyanam vneski soyuznikiv vijsko flot more Vin domigsya velicheznogo vplivu yakij prostyagavsya yak na grekiv tak i na varvariv jogo vlada nazovni gruntuvalasya na pidtrimci pidkorenih plemen druzhnih stosunkah z caryami ta na soyuzah iz riznimi volodaryami Teper Perikl stav inshim vin bilshe ne buv sluhnyanim znaryaddyam narodu vzhe ne postupavsya yurbi Zamist poperednoyi m yakoyi a chasom trohi j postuplivoyi demagogiyi shozhoyi na priyemnu j nizhnu muziku vin pochav provaditi politiku shilnu do aristokratichnogo i monarhichnogo ladu provadiv yiyi poslidovno j nepohitno mayuchi na uvazi zagalne dobro Perevazhno vin perekonuyuchi j povchayuchi viv za soboyu narod zgidno z voleyu samogo narodu Odnak traplyalosya sho narod viyavlyav nezadovolennya todi Perikl jduchi proti voli narodu viv jogo shlyahom korisnim dlya derzhavi Golovnimi instrumentami vplivu Perikla na narod buli nadiya ta chasom strah U takij sposib vin to strimuvav nadto zuhvali ideyi to pidbadoryuvav i vtishav demos u zneviri Cim vin doviv sho Platon maye raciyu koli krasnomovstvo nazivaye mistectvom keruvati dushami i sho golovne zavdannya krasnomovstva pravilno pidhoditi do riznih vdach i pristrastej nemov do yakihos toniv i zvukiv dushi sho potrebuyut vidpovidnogo dotorku abo udaru Vtim prichinoyu uspihiv Perikla bula ne lishe sila slova a za slovami Fukidida slava jogo zhittya j dovir ya narodu do nogo bo vin viyavivsya nepidkupnim i bezkorislivim Hocha Perikl peretvoriv Afini na najbilshe j najbagatshe misto i vlasnoyu politichnoyu mogutnistyu perevershiv bagatoh cariv i tiraniv vin odnak ne zbilshiv svoyih statkiv yaki zalishiv jomu batko ni na drahmu Sut vladi Perikla viznachiv Fukidid a komediografi vdavalis do zlisnih kpiniv z nogo Voni nazivayut druziv z jogo otochennya novimi pisistratidami a vid samogo Perikla vimagayut klyatvi sho vin ne dumaye stati tiranom ukazuyuchi na te sho jogo visoke stanovishe nesumisne z demokratichnim ladom i nadto obtyazhlive dlya nogo samogo Teleklid napriklad kazhe sho peredali jomu Danini z mist vin mig zv yazati abo zvilniti I micnim murom otochiti i znovu jogo zrujnuvati Pidkoreni jomu soyuzi vlada sila mir i shastya Take stanovishe ne bulo naslidkom shaslivogo zbigu obstavin abo vdalogo kerivnictva derzhavoyu chi vdyachnosti narodu za ce Perikl sorok rokiv stoyav na choli derzhavi mayuchi takih slavetnih suchasnikiv yak Efialt Kimon i Fukidid Pislya padinnya j vignannya Fukidida vin protyagom ne mensh yak p yatnadcyati rokiv buv bezperervno nadilenij odnoosibnoyu vladoyu oskilki jogo shorichno obirali strategom Popri taku vladu Perikl zalishivsya nepidkupnim hoch ne mozhna skazati sho groshovi spravi buli jomu bajduzhi Perikl mav mayetok yakij vin zakonno uspadkuvav vid batka Shob cej mayetok ne zmarnuvavsya vid jogo nedbajlivosti shob ne zavdavav jomu klopotu i ne vidnimav chasu zvazhayuchi na jogo zajnyatist Perikl pridumav takij sposib zaviduvannya yakij vidavsya jomu najzruchnishim i najnadijnishim Uves richnij vrozhaj z poliv vin prodavav povnistyu a vidtak use najneobhidnishe dlya shodennogo vzhitku kupuvav na rinku Yak i zagalom u zhitti tak i v harchuvanni vin dotrimuvavsya suvorogo poryadku j berezhlivosti Ce ne bulo do vpodobi jogo doroslim sinam ta yihnim druzhinam dlya yakih Perikl ne viyavivsya shedrim Sini narikali na rozpisani za dnyami i yaknajtochnishe viznacheni vidatki Odruzhenij Perikl buv na Aspasiyi Vidomo takozh sho jogo gospodarstvo sumlinno viv sluga Evangel Use ce rizko superechilo poglyadam Anaksagora vchitelya Perikla yakij piznishe stav jogo radnikom yakij pokinuv svij dim i zalishiv ugiddya neobroblenimi pid pasoviska dlya ovec Vtim mizh zhittyam filosofa spoglyadacha j derzhavnogo muzha ne bulo nichogo spilnogo pershij skerovuye svoyi dumki na prekrasne ne vidchuvayuchi potrebi ni v znaryaddyah ni v zovnishnij dopomozi dlya drugogo yakomu dovoditsya mati spravu z chisto zhittyevimi potrebami bagatstvo ne lishe staye prosto taki neobhidnim jomu samomu a j zasobom tvoriti lyudyam dobro yak ce bulo na prikladi Perikla kotrij dopomagav bidnoti Pro Anaksagora zh isnuye takij perekaz Odnogo razu koli Perikl cilkom buv zajnyatij derzhavnimi spravami Anaksagor uzhe glibokij starec usima zabutij lezhav hvorij bez doglyadu Vin ogornuv sobi golovu plashem i zadumav piti z zhittya zamorivshi sebe golodom Perikl diznavshis pro ce nalyakavsya j negajno pobig do Anaksagora i pochav garyache prositi jogo shob toj vidmovivsya vid svogo namiru j zglyanuvsya yaksho vzhe ne na sebe to hoch na nogo hto v osobi filosofa vtratit nezrivnyannogo doradnika v derzhavnih spravah Todi Anaksagor vidhiliv v storonu oblichchya i z dokorom skazav Perikle koli komu potribnij svitilnik toj nalivaye v nogo oliyu Za chasiv Perikla vidbulas tyazhka epidemiya yaka zabrala zhittya bagatoh tisyach afinyan nini vidoma yak Afinska Peloponeska morovicya 430 do n e 427 do n e yaku opisav u svoyij Istoriyi Fukidid Sho bulo prichinoyu yiyi na sogodni dostemenno nevidomo Sam Fukidid viduzhav vid ciyeyi hvorobi todi yak Perikl pomer vid neyi u 429 roci do n e LiteraturaVilyam Shekspir Buzeskul V P Afinska demokratiya 22 kvitnya 2018 u Wayback Machine Zagalnij naris Har 1920 Buzeskul V P Perikl Perikl Osoba Diyalnist Znachennya P 1923 Kravchuk A Perikl i Aspaziya M Nauka 1991 268 s ISBN 5 02 010002 1 ros PrimitkiPloytarxos Bioi Parallhloi Vitae parallelae d Track Q842337d Track Q41523 Zvedenij spisok imen diyachiv mistectva 2018 d Track Q110250907d Track Q2494649 Aspaziya Enciklopedicheskij slovar pod red I E Andreevskij Sent Pitersberg Brokgauz Efron 1890 T II S 299 300 d Track Q23892889d Track Q24335043d Track Q19908137d Track Q49236d Track Q4065721d Track Q602358 Lyubker F Aspasia Realnyj slovar klassicheskih drevnostej po Lyubkeru pod red F F Zelinskij A I Georgievskij M S Kutorga i dr SPb Obshestvo klassicheskoj filologii i pedagogiki 1885 S 169 170 d Track Q4249594d Track Q101490d Track Q656d Track Q694826d Track Q4135787d Track Q45275264d Track Q30059240d Track Q24933120d Track Q1459210 Paralus and Xanthippus d Track Q4891149 Lyubker F Pericles Realnyj slovar klassicheskih drevnostej po Lyubkeru pod red F F Zelinskij A I Georgievskij M S Kutorga i dr SPb Obshestvo klassicheskoj filologii i pedagogiki 1885 S 1008 1010 d Track Q4249594d Track Q101490d Track Q656d Track Q694826d Track Q4135787d Track Q24933120d Track Q30059240d Track Q45198940d Track Q1459210 Perikl Politologichna enciklopediya navch posibnik ukl Karasevich A O Shachkovska L S Uman FOP Zhovtij O O 2016 Kn 5 S 273 281 710 s PosilannyaPerikl 17 listopada 2016 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2002 T 4 N P S 504 ISBN 966 7492 04 4 Perikl 29 bereznya 2018 u Wayback Machine Velika ukrayinska enciklopediya Tematichnij reyestr gasel z napryamku z napryamu Istorichni nauki Istoriya Ukrayini Vsesvitnya istoriya K Derzhavna naukova ustanova Enciklopedichne vidavnictvo 2017 240 s Perikl 19 listopada 2016 u Wayback Machine Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Perikl 22 kvitnya 2018 u Wayback Machine Universalnij slovnik enciklopediya