Ця стаття про історичну область Франції. Інші значення див. Перигор (значення)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5tTDBKc1lYTnZibDlrSlVNekpVRTVjR0Z5ZEdWdFpXNTBYMlp5WDBSdmNtUnZaMjVsTG5OMlp5OHlNakJ3ZUMxQ2JHRnpiMjVmWkNWRE15VkJPWEJoY25SbGJXVnVkRjltY2w5RWIzSmtiMmR1WlM1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTh5THpKa0wwUnZjbVJ2WjI1bExWQnZjMmwwYVc5dUxuQnVadz09LnBuZw==.png)
Периго́р (фр. Périgord) — історичний і культурний регіон на південному заході Франції, відомий своєю кухнею, м'яким кліматом і багатою історичною спадщиною. Перигор отримав свою назву від кельтського племені петрокоріїв (Petrocorii чи Petragorici), чия столиця стала містом Периге.
У середньовіччі на цій території існувало графство Перигорське. За контроль над графством, розташованим на кордоні між Францією і англійськими володіннями в Аквітанії, велися запеклі війни, поки в 1607 році воно не було остаточно приєднане до Франції королем Генріхом IV разом з іншими володіннями королівства Наварра.
Географія
Розташування
Регіон охоплює французький департамент Дордонь, що належить до регіону Аквітанія, який посідає весь південний захід Франції. До складу історичного Перигору входили також частина департаменту Лот і Гаронна і невеликі частки департаментів Лот і Коррез. Територія Перигору перетинається численними річками, з яких найбільша Дордонь, яка надала назву створеному пізніше департаменту; проте жителі Дордоні й досі продовжують називати себе перигорцями (фр. périgourdins).
Ландшафт
Територію Перигору, яка лежить в межах Дордоні, зараз розподіляють на декілька ландшафтних областей, «кольорові» назви яким були надані частково з історичних міркувань, а також з метою розвитку туризму.
- Зелений Перигор (Périgord Vert) займає горбкувату, багату на ліси місцевість на півночі, яка своїм вологим дощовим кліматом більше нагадує сусідній Лімузе́н.
- Білий Перигор (Périgord Blanc) займає широку смугу із заходу на схід через центр департаменту з його столицею Периге і завдячує назвою вапняковому плато, яке здіймається з обох боків від родючої долини річки Іль.
- Чорний Перигор (Périgord Noir) займає південний схід з містом Сарла-ла-Канеда, тут ростуть густі ліси дубів і піній.
- Пурпурний Перигор (Périgord Purpre) на південному заході довкола міста Бержерак — район виноградарства і виноробства. Марка вина «перигорське пурпурне» була упроваджена в 1970 році.
Кордони між ландшафтними областями не визначені, але загалом вважається, що вони збігаються з чотирма округами департаменту Дордонь. За давніх часів виділяли тільки Білий і Чорний Перигор, район довкола міста Периге подеколи називали Центральним Перигором. Іноді виділяють й інші ландшафтні регіони: Нонтроне́ (околиці міста Нонтрон на півночі), Ріберакуа́ (околиці міста Риберак на північному заході), Бержеракуа́ (околиці Бержерака на південному заході), Сарладе́ (місцевість довкола Сарла-ла-Канеда на південному сході). Центральну вапнякову полонину також позначають Коссе́.
Геологія і рельєф
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxqTDBSdmNtUnZaMjVsWHpJdWFuQm5Mekl3TUhCNExVUnZjbVJ2WjI1bFh6SXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Місцевість поступово підіймається з південного заходу на північний схід. Найнижча точка регіону — 8 м над рівнем моря — знаходиться нижче по течії Дордоні від Бержерака, на кордоні з департаментом . Найвища точка — 480 м над рівнем моря — на північному сході поблизу середньовічної фортеці Веллекур на кордоні з Лімузеном. Таким чином, Перигор становить перехідну зону від Аквітанського Басейну до Центрального Масиву, гранітна основа якого складає північно-східні околиці Перигору. Зложені юрськими вапняками полонини центральної частини Перигору мають висоту приблизно 200 м над рівнем моря. В вапняках прорізують глибокі долини річки Іль, Дордонь, Дронна і Везе́р, а також існують численні печери; деякі з них зберігають сліди перебування людей кам'яної доби. Далі на захід по обом берегам річки Іль лежать кам'янисті пустки, створені льодовиковими відкладеннями: північна частина зветься Дубль, південна — Ланде́. Ці пустки, поцятковані численними дрібними озерами, лежать на висоті приблизно 150 м над рівнем моря, вони неродючі і не придатні для господарської діяльності. Ще нижче лежать долини річок в нижній їх течії, а також місцевість на крайньому півдні і північному заході, де до Перигору належать невеликі ділянки річок (відповідно) і Шаранти.
Клімат
Перигор лежить в зоні впливу західних вітрів, що дують з Атлантики. Клімат тут помірний з середнім рівнем опадів, які випадають переважно взимку. Літо тут тривале і тепле, однак також досить вологе, тут не буває регулярних періодів літньої посухи. Середня температура січня 3,5 °C, липня — 21,5 °C, різниця в середніх температурах в Бержераці на півдні і біля підніжжя Центрального Масиву на півночі становить близько 4 °C. Найнижча температура −22 °C спостерігалася на північному заході, найвища, 42 °C — в Бержераці. Зрідка внаслідок збігу несприятливих погодних умов може спостерігатися нетривала посуха чи траплятися пізні заморозки.
Історія
Первісна доба та античність
Вже 30 000 років тому люди кам'яної доби населяли печери Ласко́ і Кро-Маньйон, які досі зберігають сліди їх присутності і зразки наскельного живопису. Саме печера Кро-Маньйон дала назву підвиду Homo Sapiens, до якого належить все сучасне людство — кроманьйонцям.
За давніх часів територія Перигору входила до складу кельтської Галлії. Після здобуття Галлії римлянами Перигор потрапив до складу римській провінції Аквітанія; по розпаді Римської Імперії він був завойований франками.
Середньовіччя
В 866 році було засноване Перигорське графство, котре, в свою чергу, було віддане в лен чотирьом баронам. Після одруження Елеонори Аквітанської з англійським королем Генріхом II Плантагенетом в 1152 році Перигор разом з усім південним заходом Франції більш ніж на 300 років потрапив до ленного володіння англійських королів. І досі не дуже впливове в політичному відношенні, під англійською владою графство прийшло в ще більший занепад, перетворившись на арену суперництва між державами і перебуваючи під керуванням слабких і нерішучих правителів. Під час Сторічної війни (1337—1453) лінія протистояння проходила просто через Перигор, у зв'язку з чим по місцевим селам відбувалося масштабне сплановане будівництво укріплених садиб (фр. bastide) і церков. Саме Перигор вважається центром розповсюдження романського стиля в архітектурі.
Вже починаючи з 1204 року окремі частини Перигору почали повертатися під владу французького короля; активна суперечка за Перигор між англійцями і французами почалася в 1259 і продовжилася під час Сторічної війни. Поступово французи здобували перевагу і змусили англійців відступити на південний захід. Битва при Кастільйоні, яка завершила Сторічну війну і змусила англійців остаточно покинути південний захід Франції, насправді відбулася в межах Перигору, на південній його околиці на березі Дордоні, біля містечка Ламот-Монтравель.
Релігійні конфлікти під час Реформації роздерли Перигор навпіл: Периге залишився вірним католицькій церкві, тоді як Бержерак приєднався до реформаційного руху. Подальше розгортання конфлікту призвело до різанини гугенотів.
Ще в 1470 році Перигор перейшов під владу дома Албрет і згодом був успадкований і приєднаний до володінь корони. В 1607 році, коли наваррський король Генріх III посів французький престол (під іменем Генріха IV) як засновник династії Бурбонів, Перигор був остаточно приєднаний до Франції. В XVIII ст. Перигор був включений до складу провінції Гієнь і підпорядкований Бордо.
Нова доба
Незважаючи на розбрат і смути, в XVI ст. Перигор переживає період розквіту, пов'язаний з бурхливим розвитком трансатлантичної торгівлі. Регіон, багатий на природні ресурси, такі, як деревина і залізо, а також на продукти сільського господарства (з яких за тих часів найважливішим було вино), значно зміцнів в економічному, культурному і духовному відношенні. Мішель де Монтень, тогочасний бургомістр Бордо, і були серед найзначніших літературних діячів і філософських мислителів того часу. Пишно оздоблені дома міських буржуа, збудовані в ті часи, до сих пір прикрашають вулиці Периге і Сарла-ла-Канеди. На часи ренесансу та бароко припадає також будівництво більшості місцевих за́мків і маєтків, завдяки якім Перигор був прозваний «Землею тисячі замків» (цікаво, що точне число перигорських замків дорівнює 1001).
Після Великої французької революції Перигору в 1790 році було дозволено вийти з підпорядкування Бордо і утворити окремий департамент, функції столиці якого повинні були виконувати по черзі великі міста регіону. Департамент був створений майже в межах давнього графства, лише на півдні і сході деякі ділянки були передані іншим департаментам, замість яких були приєднані деякі землі на півночі. Однак в тому же році центральний уряд вирішив перейменувати департамент в Дордонь і встановити постійною резиденцією префектури місто Периге.
Індустріалізація відбувалася в Перигорі пізно і повільно і мала дуже обмежений вплив; регіон начебто би впав в тривалу економічну летаргію. До того ж, місцеві виноградники були вражені філоксерою і майже повністю нею знищені. З цього почався період цілковитого господарського занепаду, наслідків яких регіон остаточно не позбувся навіть сьогодні. Одним з наслідків стало масове переселення селян до міст і еміграція до інших країн; зараз в департаменті Дордонь живе менше людей, ніж в 1800 році. За новітніх часів цю тенденцію вдалося частково подолати за допомогою розвитку туризму, якому сприяє відсутність в Перигорі важкої промисловості і, внаслідок цього, здорова екологія. Сьогодні покинуті чи зруйновані садиби, селянські дома, млини та замки часто придбавають іноземці з метою після ремонту використовувати їх як місце літнього відпочинку чи навіть постійного мешкання. Основну частину іноземних землевласників становлять англійці, але багато голландців та німців також виявляють інтерес к придбанню нерухомості в цієї пасторальній місцевості.
Населення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEzTDBKbGRpVkRNeVZDTm14clpYSjFibWR6Wlc1MGQybGphMngxYm1kZlFYRjFhWFJoYVc1bExuQnVaeTh6TURCd2VDMUNaWFlsUXpNbFFqWnNhMlZ5ZFc1bmMyVnVkSGRwWTJ0c2RXNW5YMEZ4ZFdsMFlXbHVaUzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Перигорці досі зберігають традиції сільського життя і пишаються ними. Традиційними якостями перигорців вважають гостинність і відкритість, а також працьовитість і енергійність, і така точка зору цілком обґрунтована, зважаючи на те, як швидко і успішно вдалося розвинути в регіоні туристичну індустрію.
Національне усвідомлення перигорців як французів сформувалося досить пізно — ідея французької національної держави, зцементованої спільністю поглядів, виникла лише після Великої Французької революції. Саме тоді була започаткована централізована бюрократія, яка почала форсоване впровадження французької мови. Ця тенденція була значно підсилена заведенням в 1871 обов'язкової загальної освіти, і зараз майже всі перигорці розмовляють стандартною французькою мовою. Раніше діалектами французької розмовляли лише в деяких місцях на крайньому заході, решта же Перигору спілкувалася окситанською (провансальською) мовою. Трьома діалектами провансальської і зараз розмовляють подекуди в сільській місцевості, але, хоча останнім часом серед перигорців спостерігається відновлення інтересу до мови предків, провансальська мова в Перигорі знаходиться під загрозою зникнення.
Структура населення
Як і інші переважно сільські регіони Франції Перигор страждає від еміграції і недостатнього розвитку інфраструктури. Внаслідок цього населення сільських областей за межами міських агломерацій поступово старіє і майже не має природного приросту. За етнічним складом населення Перигору гомогенне, відсоток іммігрантів незначний і стає помітним лише при врахуванні іноземців, які приїжджають до Перигору лише на частину року. Серед приїжджих з інших регіонів Франції найчисленніші переселенці з Ельзасу та Бретані; в 1962—1964 роках тут також розселялися біженці з Алжиру.
Демографічна динаміка
Населення Перигору, як і більшості інших переважно сільських регіонів Франції, поступово зменшувалося протягом XIX та XX ст., лише починаючи з 1990 року почали спостерігатися зворотні тенденції. При цьому найбільших втрат зазнавали окраїнні місцевості: найбільша еміграція відбувалася з північних та північно-східних околиць Перигору. Деякі кантони протягом 80 років з 1921 по 1999 фактично знелюдніли, втративши до двох третин свого населення. Протягом цього ж терміну населення сіл решти Перигору зменшилося на 20-60 відсотків. В той же час дещо збільшувалося населення приміських зон Периге і Бержераку, економічно активні зони удовж національних автострад і в долинах річок, а також деякі менші міські центри, такі як Сарла-ла-Канеда і .
Політика
Політичні прихильності перигорців визначають численні особливості, типові для населення французького південного заходу.
Політичний лібералізм має традиційно міцну підтримку по всьому південному заходу. Частково це є відлунком періоду господарського розквіту XVIII ст., який став наслідком впровадження політики вільної торгівлі. Історичним прикладом місцевого лібералізму є також фракція жирондистів, яка під час Великої французької революції відстоювала права людини і громадянські права, лібералізм в господарських питаннях, свободу підприємництва і захист приватної власності. Початок цих тенденцій можна простежити ще далі в минуле, у період Реформації, коли на південному заході Франції існували численні впливові гугенотські общини з власним самоврядуванням.
В XX ст. Перигор став місцем заснування Радикальної партії (фр. Parti Radical), яка об'єднала прихильників ліберальних поглядів. Протягом своєї історії партія зазнавала численних розколів, і зараз існує під назвою Партії лівих радикалів (Parti Radical de gauche), об'єднуючи ліберальні політичні сили з лівого боку політичного спектру. Союз за французьку демократію (Union pour la démocratie française), праволіберальна партія, яка у минулому відкололася від неї, також отримує в Перигорі традиційно велику кількість голосів.
Населення південного заходу пишається місцевими традиціями толерантності і відкритості. Про це постійно свідчать результати виборів; правоекстремістська партія Національний фронт ніколи не одержує тут більше 10% голосів, тоді як в цілому по країні її підтримка сягає 20%.
Внаслідок селянсько-аграрного складу місцевої економіки в Перигорі також традиційно мала міцну підтримку Комуністична партія, яка знаходила серед дрібних землевласників і сільськогосподарських робітників своїх справжніх прихильників. Однак зараз за комуністів в Перигорі звичайно подається голосів не більше, ніж у середньому по країні, і він втрачає своє колишнє значення виборчої вотчини ФКП.
Південний захід, і з ним Перигор, були також місцем народження численних дрібних і зовсім крихітних партій, з яких найцікавіша партія ШПНТ (фр. CPNT — chasse, pêche, nature, tradition, тобто «полювання, рибальство, природа, традиції»). Ця партія проголошує своєю метою винятково захист інтересів мисливців та рибалок, рекомендує себе як «партію протесту» і як така здатна відтягнути до себе досить значний виборчий потенціал: на останніх виборах в Європарламент вона отримала 7% голосів.
Внаслідок строкатості політичного спектру в Перигорі, як і на національному рівні, партії змушені вступати в виборчі альянси. Як правило, на парламентських виборах і на виборах депутатів міських рад більшість здобувають представники помірно лівих партій. Однак політичні сили розподілені по Перигору нерівномірно: Периге десятиріччями становить оплот консерваторів, тоді як в Бержераці мають більшу підтримку соціалісти.
Релігія
Понад 90% населення Перигору — католики. Протестантські общини, які за часів Реформації мали особливо великий вплив на півдні Перигору, зараз рідкісні й нечисленні, і не відіграють у суспільному житті помітної ролі. В передмістях Периге і Бержераку, де найвища концентрація іммігрантів, подекуди помітний вплив ісламу. Наприкінці XX ст. біля Сарла-ла-Канеди була заснована буддистка община, яка налічує декілька сот членів.
Господарство
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkzTDBKdmNtbGxMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFDYjNKcFpTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Сільське господарство
За винятком декількох індустріальних центрів Перигор — переважно сільськогосподарська область. Відсоток зайнятих в аграрному секторі і сьогодні значно перевищує середній рівень по країні. На півночі в основному поширено вирощування кукурудзи, овочів, а також скотарство; на півдні основою економіки є виноробство і зрощування тютюну. Вино з околиць Бержераку має власні марочні позначення, серед інших бержерацьке сухе (Bergerac Sec), пешарман (Pécharmant, сухе кріплене червоне і біле вино) і монбазильяк (Monbazillac, солодке біле вино, схоже на ліквор). Широко відомі перигорські трюфелі, але місцеві білі гриби і лисички також мають велику популярність. Поширені плантації грецьких горіхів, з яких, часто з застосуванням традиційних технологій і засобів, вижимають високоякісну горіхову олію. Іншим відомим місцевим делікатесом є гусяча печінка , яка експортується по всьому світі. Зараз фуа гра виробляється не тільки в Перигорі, а також в інших місцях, зокрема в Ізраїлі.
Велике значення має також лісове господарство, оскільки ліси покривають майже половину території Перигору. Місцеві дуби, пінії та каштани надають сировину для різноманітних деревообробних підприємств.
Промисловість
Основою місцевої важкої промисловості є металургія, яка відповідає місцевим традиціям і існує в Перигорі з середньовічних часів. Друге місце займає деревообробка, зокрема виробництво меблів. Квітуча у минулому взуттєва промисловість зуміла зберегти свої позиції, незважаючи на глобалізацію. Але найважливішу роль зараз відіграє харчова промисловість, яка спеціалізується на виробництві всесвітньо відомих делікатесів: фуа гра (гусяча печінка), маринованої гусятини та качатини, соусів, вин та делікатесних видів грибів, зокрема трюфелів.
На вапнякових плато, які займають всю центральну частину Перигору, працюють численні каменярні. Камінь використовується для будівництва, а також для реставрації старих будівель і для облицювання фасадів. Місцевий вапняк постачається по всієї Франції і за кордон.
Сфера послуг
Сектор послуг в основному скерований до цілей туристичної індустрії. Існує велика кількість маленьких готелів, які часто розташовані в історичних будівлях, а також домів відпочинку, ресторанів та клубів. Велике значення в Перигорі має сільський туризм, але історичні міста також приваблюють численних туристів, які цікавляться історією та культурою краю, різноманіттям музеїв та історичних пам'яток.
Структура промисловості
Перигор не має чітко визначеного центру. Центри господарської активності становлять Периге і Бержерак, найкрупніші міста краю, між якими існує звісне суперництво. Адміністративний, культурний, та духовний центр Периге в господарському плані все більше уходить в тінь Бержераку, який розвивається значно динамічніше. Місцеві агломерації досить добре обслуговують ближні околиці, однак їх вплив неспроможний конкурувати з тяжінням розташованого неподалік Бордо. Північ краю тяжіє в напрямку Ліможа, схід — Брив-ла-Гаярда, південь — Ажена, позаяк ці міста легше і швидше доступні, ніж обидва перигорські центри.
Транспорт
Транспортна мережа Перигору розвивалася досить повільно, тому що він лежав осторонь магістральних торгових та транспортних шляхів. Лише за новітніх часів край з півночі на південь перетнула автострада А20. Автострада А89, яка має перетнути Перигор в напрямку зі сходу на захід, станом на 2005 рік ще будувалася: готова ділянка кінчалася в Мюссідані за 40 км на захід від Периге і знову починалася в Брив-ла-Гаярді в департаменті Коррез.
Більші міста зв'язані залізницею, однак магістральні залізничні лінії знову ж обминають Перигор. Плани будівництва швидкісної залізниці Бордо—Ліон, яка мала пройти через Перигор, заштовхнулися з активним опором з боку місцевих жителів.
Річкове пароплавство по Дордоні та Ілю зараз вже не має ніякого економічного значення і обслуговує винятково туристичну та розважальну індустрію.
Протягом останніх років спостерігається збільшення кількості рейсів, які обслуговує місцевий аеропорт в Бержераці.
Визначні пам'ятки
Старе місто Периге вважається найкрасивішим архітектурним ансамблем суцільної історичної забудови в усієї Франції. Над містом панує кафедральний собор Сен-Фрон, який було збудовано в XII ст. і в XIX ст. піддано значній реконструкції. Його могутні романські купола височіють над плутаниною прокладених ще в середньовіччі вуличок, перевулків та сходів. Подекуди збереглися рештки фортечних стін та інших міських укріплень.
В Бержераці, який з архітектурної точки зору не такий цікавий, існує велика кількість різноманітних музеїв, з яких найвідоміший — музей тютюну.
Видатні археологічні пам'ятки концентруються в долині річки Везер, з її печерами і стоянками кам'яної доби; археологічні знахідки, розкопані тут, демонструються в музеї первісної історії в Лез-Езі-де-Таяк-Сірей. На жаль, доступ до найвідоміших археологічних пам'яток в печерах Ласко і Кро-Маньйон був закритий після того, як було помічено, що дихання відвідувачів зашкоджує наскельному живопису, але в 1980-х роках для туристів була збудована повна копія тих печер. Ці місця є центром поширення перигорської культури верхнього палеоліту.
В Соржі існує єдиний у світі музей трюфелів, а в Нонтроні — музей ляльок.
Сарла-ла-Канеда — невелике містечко, історичний центр якого витримано в архітектурному стилі Ренесансу. В 1970-х роках центр міста зазнав суцільної реставрації, яка була визнана зразковою для пізніших подібних проектів.
Затишний і компактний історичний центр містечка Брантом розташований навпроти руїн великого монастиря, частина якого видовбана в скелі.
На річці Дордонь для туристів влаштовуються сплавні маршрути на плотах та каное.
Також варта уваги низка перигорських замків (, Монтень, ) і мальовничих сіл, з яких деякі офіційно прилічуються до категорії «Найгарніших сіл Франції» (наприклад, Сен-Жан-де-Коль поблизу ). До історичного Перигору належать також замки Помпадур зі знаменитим кінським заводом в департаменті Коррез, і в департаменті Тарн-і-Гаронна, остання зі середньовічних французьких прикордонних фортець, яка була поставлена пізніше інших і жодного разу не виконувала свого прямого військового призначення.
Посилання
- Туристський путівник (кількома мовами)
- Докладний опис Чорного Перигору (французькою мовою)
- Краєзнавча стаття з великою збіркою посилань. Є англійська версія.
- — стаття в журналі про перигорські трюфелі (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya pro istorichnu oblast Franciyi Inshi znachennya div Perigor znachennya Gerb grafiv Perigorskih Francuzkij departament Dordon Perigo r fr Perigord istorichnij i kulturnij region na pivdennomu zahodi Franciyi vidomij svoyeyu kuhneyu m yakim klimatom i bagatoyu istorichnoyu spadshinoyu Perigor otrimav svoyu nazvu vid keltskogo plemeni petrokoriyiv Petrocorii chi Petragorici chiya stolicya stala mistom Perige U serednovichchi na cij teritoriyi isnuvalo grafstvo Perigorske Za kontrol nad grafstvom roztashovanim na kordoni mizh Franciyeyu i anglijskimi volodinnyami v Akvitaniyi velisya zapekli vijni poki v 1607 roci vono ne bulo ostatochno priyednane do Franciyi korolem Genrihom IV razom z inshimi volodinnyami korolivstva Navarra GeografiyaRoztashuvannya Region ohoplyuye francuzkij departament Dordon sho nalezhit do regionu Akvitaniya yakij posidaye ves pivdennij zahid Franciyi Do skladu istorichnogo Perigoru vhodili takozh chastina departamentu Lot i Garonna i neveliki chastki departamentiv Lot i Korrez Teritoriya Perigoru peretinayetsya chislennimi richkami z yakih najbilsha Dordon yaka nadala nazvu stvorenomu piznishe departamentu prote zhiteli Dordoni j dosi prodovzhuyut nazivati sebe perigorcyami fr perigourdins Landshaft Teritoriyu Perigoru yaka lezhit v mezhah Dordoni zaraz rozpodilyayut na dekilka landshaftnih oblastej kolorovi nazvi yakim buli nadani chastkovo z istorichnih mirkuvan a takozh z metoyu rozvitku turizmu Zelenij Perigor Perigord Vert zajmaye gorbkuvatu bagatu na lisi miscevist na pivnochi yaka svoyim vologim doshovim klimatom bilshe nagaduye susidnij Limuze n Bilij Perigor Perigord Blanc zajmaye shiroku smugu iz zahodu na shid cherez centr departamentu z jogo stoliceyu Perige i zavdyachuye nazvoyu vapnyakovomu plato yake zdijmayetsya z oboh bokiv vid rodyuchoyi dolini richki Il Chornij Perigor Perigord Noir zajmaye pivdennij shid z mistom Sarla la Kaneda tut rostut gusti lisi dubiv i pinij Purpurnij Perigor Perigord Purpre na pivdennomu zahodi dovkola mista Berzherak rajon vinogradarstva i vinorobstva Marka vina perigorske purpurne bula uprovadzhena v 1970 roci Kordoni mizh landshaftnimi oblastyami ne viznacheni ale zagalom vvazhayetsya sho voni zbigayutsya z chotirma okrugami departamentu Dordon Za davnih chasiv vidilyali tilki Bilij i Chornij Perigor rajon dovkola mista Perige podekoli nazivali Centralnim Perigorom Inodi vidilyayut j inshi landshaftni regioni Nontrone okolici mista Nontron na pivnochi Riberakua okolici mista Riberak na pivnichnomu zahodi Berzherakua okolici Berzheraka na pivdennomu zahodi Sarlade miscevist dovkola Sarla la Kaneda na pivdennomu shodi Centralnu vapnyakovu poloninu takozh poznachayut Kosse Geologiya i relyef Richka Dordon v Perigori Miscevist postupovo pidijmayetsya z pivdennogo zahodu na pivnichnij shid Najnizhcha tochka regionu 8 m nad rivnem morya znahoditsya nizhche po techiyi Dordoni vid Berzheraka na kordoni z departamentom Najvisha tochka 480 m nad rivnem morya na pivnichnomu shodi poblizu serednovichnoyi forteci Vellekur na kordoni z Limuzenom Takim chinom Perigor stanovit perehidnu zonu vid Akvitanskogo Basejnu do Centralnogo Masivu granitna osnova yakogo skladaye pivnichno shidni okolici Perigoru Zlozheni yurskimi vapnyakami polonini centralnoyi chastini Perigoru mayut visotu priblizno 200 m nad rivnem morya V vapnyakah prorizuyut gliboki dolini richki Il Dordon Dronna i Veze r a takozh isnuyut chislenni pecheri deyaki z nih zberigayut slidi perebuvannya lyudej kam yanoyi dobi Dali na zahid po obom beregam richki Il lezhat kam yanisti pustki stvoreni lodovikovimi vidkladennyami pivnichna chastina zvetsya Dubl pivdenna Lande Ci pustki pocyatkovani chislennimi dribnimi ozerami lezhat na visoti priblizno 150 m nad rivnem morya voni nerodyuchi i ne pridatni dlya gospodarskoyi diyalnosti She nizhche lezhat dolini richok v nizhnij yih techiyi a takozh miscevist na krajnomu pivdni i pivnichnomu zahodi de do Perigoru nalezhat neveliki dilyanki richok vidpovidno i Sharanti Klimat Perigor lezhit v zoni vplivu zahidnih vitriv sho duyut z Atlantiki Klimat tut pomirnij z serednim rivnem opadiv yaki vipadayut perevazhno vzimku Lito tut trivale i teple odnak takozh dosit vologe tut ne buvaye regulyarnih periodiv litnoyi posuhi Serednya temperatura sichnya 3 5 C lipnya 21 5 C riznicya v serednih temperaturah v Berzheraci na pivdni i bilya pidnizhzhya Centralnogo Masivu na pivnochi stanovit blizko 4 C Najnizhcha temperatura 22 C sposterigalasya na pivnichnomu zahodi najvisha 42 C v Berzheraci Zridka vnaslidok zbigu nespriyatlivih pogodnih umov mozhe sposterigatisya netrivala posuha chi traplyatisya pizni zamorozki IstoriyaPervisna doba ta antichnist Vzhe 30 000 rokiv tomu lyudi kam yanoyi dobi naselyali pecheri Lasko i Kro Manjon yaki dosi zberigayut slidi yih prisutnosti i zrazki naskelnogo zhivopisu Same pechera Kro Manjon dala nazvu pidvidu Homo Sapiens do yakogo nalezhit vse suchasne lyudstvo kromanjoncyam Za davnih chasiv teritoriya Perigoru vhodila do skladu keltskoyi Galliyi Pislya zdobuttya Galliyi rimlyanami Perigor potrapiv do skladu rimskij provinciyi Akvitaniya po rozpadi Rimskoyi Imperiyi vin buv zavojovanij frankami Serednovichchya Romanska cerkva v Ligvo Bilij Perigor V 866 roci bulo zasnovane Perigorske grafstvo kotre v svoyu chergu bulo viddane v len chotirom baronam Pislya odruzhennya Eleonori Akvitanskoyi z anglijskim korolem Genrihom II Plantagenetom v 1152 roci Perigor razom z usim pivdennim zahodom Franciyi bilsh nizh na 300 rokiv potrapiv do lennogo volodinnya anglijskih koroliv I dosi ne duzhe vplivove v politichnomu vidnoshenni pid anglijskoyu vladoyu grafstvo prijshlo v she bilshij zanepad peretvorivshis na arenu supernictva mizh derzhavami i perebuvayuchi pid keruvannyam slabkih i nerishuchih praviteliv Pid chas Storichnoyi vijni 1337 1453 liniya protistoyannya prohodila prosto cherez Perigor u zv yazku z chim po miscevim selam vidbuvalosya masshtabne splanovane budivnictvo ukriplenih sadib fr bastide i cerkov Same Perigor vvazhayetsya centrom rozpovsyudzhennya romanskogo stilya v arhitekturi Vzhe pochinayuchi z 1204 roku okremi chastini Perigoru pochali povertatisya pid vladu francuzkogo korolya aktivna superechka za Perigor mizh anglijcyami i francuzami pochalasya v 1259 i prodovzhilasya pid chas Storichnoyi vijni Postupovo francuzi zdobuvali perevagu i zmusili anglijciv vidstupiti na pivdennij zahid Bitva pri Kastiljoni yaka zavershila Storichnu vijnu i zmusila anglijciv ostatochno pokinuti pivdennij zahid Franciyi naspravdi vidbulasya v mezhah Perigoru na pivdennij jogo okolici na berezi Dordoni bilya mistechka Lamot Montravel Religijni konflikti pid chas Reformaciyi rozderli Perigor navpil Perige zalishivsya virnim katolickij cerkvi todi yak Berzherak priyednavsya do reformacijnogo ruhu Podalshe rozgortannya konfliktu prizvelo do rizanini gugenotiv She v 1470 roci Perigor perejshov pid vladu doma Albret i zgodom buv uspadkovanij i priyednanij do volodin koroni V 1607 roci koli navarrskij korol Genrih III posiv francuzkij prestol pid imenem Genriha IV yak zasnovnik dinastiyi Burboniv Perigor buv ostatochno priyednanij do Franciyi V XVIII st Perigor buv vklyuchenij do skladu provinciyi Giyen i pidporyadkovanij Bordo Nova doba Nezvazhayuchi na rozbrat i smuti v XVI st Perigor perezhivaye period rozkvitu pov yazanij z burhlivim rozvitkom transatlantichnoyi torgivli Region bagatij na prirodni resursi taki yak derevina i zalizo a takozh na produkti silskogo gospodarstva z yakih za tih chasiv najvazhlivishim bulo vino znachno zmicniv v ekonomichnomu kulturnomu i duhovnomu vidnoshenni Mishel de Monten togochasnij burgomistr Bordo i buli sered najznachnishih literaturnih diyachiv i filosofskih misliteliv togo chasu Pishno ozdobleni doma miskih burzhua zbudovani v ti chasi do sih pir prikrashayut vulici Perige i Sarla la Kanedi Na chasi renesansu ta baroko pripadaye takozh budivnictvo bilshosti miscevih za mkiv i mayetkiv zavdyaki yakim Perigor buv prozvanij Zemleyu tisyachi zamkiv cikavo sho tochne chislo perigorskih zamkiv dorivnyuye 1001 Pislya Velikoyi francuzkoyi revolyuciyi Perigoru v 1790 roci bulo dozvoleno vijti z pidporyadkuvannya Bordo i utvoriti okremij departament funkciyi stolici yakogo povinni buli vikonuvati po cherzi veliki mista regionu Departament buv stvorenij majzhe v mezhah davnogo grafstva lishe na pivdni i shodi deyaki dilyanki buli peredani inshim departamentam zamist yakih buli priyednani deyaki zemli na pivnochi Odnak v tomu zhe roci centralnij uryad virishiv perejmenuvati departament v Dordon i vstanoviti postijnoyu rezidenciyeyu prefekturi misto Perige Industrializaciya vidbuvalasya v Perigori pizno i povilno i mala duzhe obmezhenij vpliv region nachebto bi vpav v trivalu ekonomichnu letargiyu Do togo zh miscevi vinogradniki buli vrazheni filokseroyu i majzhe povnistyu neyu znisheni Z cogo pochavsya period cilkovitogo gospodarskogo zanepadu naslidkiv yakih region ostatochno ne pozbuvsya navit sogodni Odnim z naslidkiv stalo masove pereselennya selyan do mist i emigraciya do inshih krayin zaraz v departamenti Dordon zhive menshe lyudej nizh v 1800 roci Za novitnih chasiv cyu tendenciyu vdalosya chastkovo podolati za dopomogoyu rozvitku turizmu yakomu spriyaye vidsutnist v Perigori vazhkoyi promislovosti i vnaslidok cogo zdorova ekologiya Sogodni pokinuti chi zrujnovani sadibi selyanski doma mlini ta zamki chasto pridbavayut inozemci z metoyu pislya remontu vikoristovuvati yih yak misce litnogo vidpochinku chi navit postijnogo meshkannya Osnovnu chastinu inozemnih zemlevlasnikiv stanovlyat anglijci ale bagato gollandciv ta nimciv takozh viyavlyayut interes k pridbannyu neruhomosti v ciyeyi pastoralnij miscevosti NaselennyaV porivnyanni z inshimi departamentami Akvitaniyi naselennya Perigoru departament Dordon zelena kriva protyagom ostannih 150 rokiv zaznalo najznachnishogo zmenshennya Perigorci dosi zberigayut tradiciyi silskogo zhittya i pishayutsya nimi Tradicijnimi yakostyami perigorciv vvazhayut gostinnist i vidkritist a takozh pracovitist i energijnist i taka tochka zoru cilkom obgruntovana zvazhayuchi na te yak shvidko i uspishno vdalosya rozvinuti v regioni turistichnu industriyu Nacionalne usvidomlennya perigorciv yak francuziv sformuvalosya dosit pizno ideya francuzkoyi nacionalnoyi derzhavi zcementovanoyi spilnistyu poglyadiv vinikla lishe pislya Velikoyi Francuzkoyi revolyuciyi Same todi bula zapochatkovana centralizovana byurokratiya yaka pochala forsovane vprovadzhennya francuzkoyi movi Cya tendenciya bula znachno pidsilena zavedennyam v 1871 obov yazkovoyi zagalnoyi osviti i zaraz majzhe vsi perigorci rozmovlyayut standartnoyu francuzkoyu movoyu Ranishe dialektami francuzkoyi rozmovlyali lishe v deyakih miscyah na krajnomu zahodi reshta zhe Perigoru spilkuvalasya oksitanskoyu provansalskoyu movoyu Troma dialektami provansalskoyi i zaraz rozmovlyayut podekudi v silskij miscevosti ale hocha ostannim chasom sered perigorciv sposterigayetsya vidnovlennya interesu do movi predkiv provansalska mova v Perigori znahoditsya pid zagrozoyu zniknennya Struktura naselennya Yak i inshi perevazhno silski regioni Franciyi Perigor strazhdaye vid emigraciyi i nedostatnogo rozvitku infrastrukturi Vnaslidok cogo naselennya silskih oblastej za mezhami miskih aglomeracij postupovo stariye i majzhe ne maye prirodnogo prirostu Za etnichnim skladom naselennya Perigoru gomogenne vidsotok immigrantiv neznachnij i staye pomitnim lishe pri vrahuvanni inozemciv yaki priyizhdzhayut do Perigoru lishe na chastinu roku Sered priyizhdzhih z inshih regioniv Franciyi najchislennishi pereselenci z Elzasu ta Bretani v 1962 1964 rokah tut takozh rozselyalisya bizhenci z Alzhiru Demografichna dinamika Naselennya Perigoru yak i bilshosti inshih perevazhno silskih regioniv Franciyi postupovo zmenshuvalosya protyagom XIX ta XX st lishe pochinayuchi z 1990 roku pochali sposterigatisya zvorotni tendenciyi Pri comu najbilshih vtrat zaznavali okrayinni miscevosti najbilsha emigraciya vidbuvalasya z pivnichnih ta pivnichno shidnih okolic Perigoru Deyaki kantoni protyagom 80 rokiv z 1921 po 1999 faktichno znelyudnili vtrativshi do dvoh tretin svogo naselennya Protyagom cogo zh terminu naselennya sil reshti Perigoru zmenshilosya na 20 60 vidsotkiv V toj zhe chas desho zbilshuvalosya naselennya primiskih zon Perige i Berzheraku ekonomichno aktivni zoni udovzh nacionalnih avtostrad i v dolinah richok a takozh deyaki menshi miski centri taki yak Sarla la Kaneda i PolitikaPolitichni prihilnosti perigorciv viznachayut chislenni osoblivosti tipovi dlya naselennya francuzkogo pivdennogo zahodu Politichnij liberalizm maye tradicijno micnu pidtrimku po vsomu pivdennomu zahodu Chastkovo ce ye vidlunkom periodu gospodarskogo rozkvitu XVIII st yakij stav naslidkom vprovadzhennya politiki vilnoyi torgivli Istorichnim prikladom miscevogo liberalizmu ye takozh frakciya zhirondistiv yaka pid chas Velikoyi francuzkoyi revolyuciyi vidstoyuvala prava lyudini i gromadyanski prava liberalizm v gospodarskih pitannyah svobodu pidpriyemnictva i zahist privatnoyi vlasnosti Pochatok cih tendencij mozhna prostezhiti she dali v minule u period Reformaciyi koli na pivdennomu zahodi Franciyi isnuvali chislenni vplivovi gugenotski obshini z vlasnim samovryaduvannyam V XX st Perigor stav miscem zasnuvannya Radikalnoyi partiyi fr Parti Radical yaka ob yednala prihilnikiv liberalnih poglyadiv Protyagom svoyeyi istoriyi partiya zaznavala chislennih rozkoliv i zaraz isnuye pid nazvoyu Partiyi livih radikaliv Parti Radical de gauche ob yednuyuchi liberalni politichni sili z livogo boku politichnogo spektru Soyuz za francuzku demokratiyu Union pour la democratie francaise pravoliberalna partiya yaka u minulomu vidkololasya vid neyi takozh otrimuye v Perigori tradicijno veliku kilkist golosiv Naselennya pivdennogo zahodu pishayetsya miscevimi tradiciyami tolerantnosti i vidkritosti Pro ce postijno svidchat rezultati viboriv pravoekstremistska partiya Nacionalnij front nikoli ne oderzhuye tut bilshe 10 golosiv todi yak v cilomu po krayini yiyi pidtrimka syagaye 20 Vnaslidok selyansko agrarnogo skladu miscevoyi ekonomiki v Perigori takozh tradicijno mala micnu pidtrimku Komunistichna partiya yaka znahodila sered dribnih zemlevlasnikiv i silskogospodarskih robitnikiv svoyih spravzhnih prihilnikiv Odnak zaraz za komunistiv v Perigori zvichajno podayetsya golosiv ne bilshe nizh u serednomu po krayini i vin vtrachaye svoye kolishnye znachennya viborchoyi votchini FKP Pivdennij zahid i z nim Perigor buli takozh miscem narodzhennya chislennih dribnih i zovsim krihitnih partij z yakih najcikavisha partiya ShPNT fr CPNT chasse peche nature tradition tobto polyuvannya ribalstvo priroda tradiciyi Cya partiya progoloshuye svoyeyu metoyu vinyatkovo zahist interesiv mislivciv ta ribalok rekomenduye sebe yak partiyu protestu i yak taka zdatna vidtyagnuti do sebe dosit znachnij viborchij potencial na ostannih viborah v Yevroparlament vona otrimala 7 golosiv Vnaslidok strokatosti politichnogo spektru v Perigori yak i na nacionalnomu rivni partiyi zmusheni vstupati v viborchi alyansi Yak pravilo na parlamentskih viborah i na viborah deputativ miskih rad bilshist zdobuvayut predstavniki pomirno livih partij Odnak politichni sili rozpodileni po Perigoru nerivnomirno Perige desyatirichchyami stanovit oplot konservatoriv todi yak v Berzheraci mayut bilshu pidtrimku socialisti ReligiyaPonad 90 naselennya Perigoru katoliki Protestantski obshini yaki za chasiv Reformaciyi mali osoblivo velikij vpliv na pivdni Perigoru zaraz ridkisni j nechislenni i ne vidigrayut u suspilnomu zhitti pomitnoyi roli V peredmistyah Perige i Berzheraku de najvisha koncentraciya immigrantiv podekudi pomitnij vpliv islamu Naprikinci XX st bilya Sarla la Kanedi bula zasnovana buddistka obshina yaka nalichuye dekilka sot chleniv GospodarstvoBorie tradicijna hatina z tesanogo kamenya harakterna dlya pivdnya Franciyi Gorihovi dereva v Bilomu Perigori Zamok Pujgilem odna z golovnih turistichnih pam yatok Perigoru Silske gospodarstvo Za vinyatkom dekilkoh industrialnih centriv Perigor perevazhno silskogospodarska oblast Vidsotok zajnyatih v agrarnomu sektori i sogodni znachno perevishuye serednij riven po krayini Na pivnochi v osnovnomu poshireno viroshuvannya kukurudzi ovochiv a takozh skotarstvo na pivdni osnovoyu ekonomiki ye vinorobstvo i zroshuvannya tyutyunu Vino z okolic Berzheraku maye vlasni marochni poznachennya sered inshih berzheracke suhe Bergerac Sec pesharman Pecharmant suhe kriplene chervone i bile vino i monbazilyak Monbazillac solodke bile vino shozhe na likvor Shiroko vidomi perigorski tryufeli ale miscevi bili gribi i lisichki takozh mayut veliku populyarnist Poshireni plantaciyi greckih gorihiv z yakih chasto z zastosuvannyam tradicijnih tehnologij i zasobiv vizhimayut visokoyakisnu gorihovu oliyu Inshim vidomim miscevim delikatesom ye gusyacha pechinka yaka eksportuyetsya po vsomu sviti Zaraz fua gra viroblyayetsya ne tilki v Perigori a takozh v inshih miscyah zokrema v Izrayili Velike znachennya maye takozh lisove gospodarstvo oskilki lisi pokrivayut majzhe polovinu teritoriyi Perigoru Miscevi dubi piniyi ta kashtani nadayut sirovinu dlya riznomanitnih derevoobrobnih pidpriyemstv Promislovist Osnovoyu miscevoyi vazhkoyi promislovosti ye metalurgiya yaka vidpovidaye miscevim tradiciyam i isnuye v Perigori z serednovichnih chasiv Druge misce zajmaye derevoobrobka zokrema virobnictvo mebliv Kvitucha u minulomu vzuttyeva promislovist zumila zberegti svoyi poziciyi nezvazhayuchi na globalizaciyu Ale najvazhlivishu rol zaraz vidigraye harchova promislovist yaka specializuyetsya na virobnictvi vsesvitno vidomih delikatesiv fua gra gusyacha pechinka marinovanoyi gusyatini ta kachatini sousiv vin ta delikatesnih vidiv gribiv zokrema tryufeliv Na vapnyakovih plato yaki zajmayut vsyu centralnu chastinu Perigoru pracyuyut chislenni kamenyarni Kamin vikoristovuyetsya dlya budivnictva a takozh dlya restavraciyi starih budivel i dlya oblicyuvannya fasadiv Miscevij vapnyak postachayetsya po vsiyeyi Franciyi i za kordon Sfera poslug Sektor poslug v osnovnomu skerovanij do cilej turistichnoyi industriyi Isnuye velika kilkist malenkih goteliv yaki chasto roztashovani v istorichnih budivlyah a takozh domiv vidpochinku restoraniv ta klubiv Velike znachennya v Perigori maye silskij turizm ale istorichni mista takozh privablyuyut chislennih turistiv yaki cikavlyatsya istoriyeyu ta kulturoyu krayu riznomanittyam muzeyiv ta istorichnih pam yatok Struktura promislovosti Perigor ne maye chitko viznachenogo centru Centri gospodarskoyi aktivnosti stanovlyat Perige i Berzherak najkrupnishi mista krayu mizh yakimi isnuye zvisne supernictvo Administrativnij kulturnij ta duhovnij centr Perige v gospodarskomu plani vse bilshe uhodit v tin Berzheraku yakij rozvivayetsya znachno dinamichnishe Miscevi aglomeraciyi dosit dobre obslugovuyut blizhni okolici odnak yih vpliv nespromozhnij konkuruvati z tyazhinnyam roztashovanogo nepodalik Bordo Pivnich krayu tyazhiye v napryamku Limozha shid Briv la Gayarda pivden Azhena pozayak ci mista legshe i shvidshe dostupni nizh obidva perigorski centri TransportTransportna merezha Perigoru rozvivalasya dosit povilno tomu sho vin lezhav ostoron magistralnih torgovih ta transportnih shlyahiv Lishe za novitnih chasiv kraj z pivnochi na pivden peretnula avtostrada A20 Avtostrada A89 yaka maye peretnuti Perigor v napryamku zi shodu na zahid stanom na 2005 rik she buduvalasya gotova dilyanka kinchalasya v Myussidani za 40 km na zahid vid Perige i znovu pochinalasya v Briv la Gayardi v departamenti Korrez Bilshi mista zv yazani zalizniceyu odnak magistralni zaliznichni liniyi znovu zh obminayut Perigor Plani budivnictva shvidkisnoyi zaliznici Bordo Lion yaka mala projti cherez Perigor zashtovhnulisya z aktivnim oporom z boku miscevih zhiteliv Richkove paroplavstvo po Dordoni ta Ilyu zaraz vzhe ne maye niyakogo ekonomichnogo znachennya i obslugovuye vinyatkovo turistichnu ta rozvazhalnu industriyu Protyagom ostannih rokiv sposterigayetsya zbilshennya kilkosti rejsiv yaki obslugovuye miscevij aeroport v Berzheraci Viznachni pam yatkiKafedralnij sobor v Perige Zhyumilyak le Gran odin z tisyachi perigorskih zamkiv Selo Sen Zhan de Kol v Zelenomu Perigori Stare misto Perige vvazhayetsya najkrasivishim arhitekturnim ansamblem sucilnoyi istorichnoyi zabudovi v usiyeyi Franciyi Nad mistom panuye kafedralnij sobor Sen Fron yakij bulo zbudovano v XII st i v XIX st piddano znachnij rekonstrukciyi Jogo mogutni romanski kupola visochiyut nad plutaninoyu prokladenih she v serednovichchi vulichok perevulkiv ta shodiv Podekudi zbereglisya reshtki fortechnih stin ta inshih miskih ukriplen V Berzheraci yakij z arhitekturnoyi tochki zoru ne takij cikavij isnuye velika kilkist riznomanitnih muzeyiv z yakih najvidomishij muzej tyutyunu Vidatni arheologichni pam yatki koncentruyutsya v dolini richki Vezer z yiyi pecherami i stoyankami kam yanoyi dobi arheologichni znahidki rozkopani tut demonstruyutsya v muzeyi pervisnoyi istoriyi v Lez Ezi de Tayak Sirej Na zhal dostup do najvidomishih arheologichnih pam yatok v pecherah Lasko i Kro Manjon buv zakritij pislya togo yak bulo pomicheno sho dihannya vidviduvachiv zashkodzhuye naskelnomu zhivopisu ale v 1980 h rokah dlya turistiv bula zbudovana povna kopiya tih pecher Ci miscya ye centrom poshirennya perigorskoyi kulturi verhnogo paleolitu V Sorzhi isnuye yedinij u sviti muzej tryufeliv a v Nontroni muzej lyalok Sarla la Kaneda nevelike mistechko istorichnij centr yakogo vitrimano v arhitekturnomu stili Renesansu V 1970 h rokah centr mista zaznav sucilnoyi restavraciyi yaka bula viznana zrazkovoyu dlya piznishih podibnih proektiv Zatishnij i kompaktnij istorichnij centr mistechka Brantom roztashovanij navproti ruyin velikogo monastirya chastina yakogo vidovbana v skeli Na richci Dordon dlya turistiv vlashtovuyutsya splavni marshruti na plotah ta kanoe Takozh varta uvagi nizka perigorskih zamkiv Monten i malovnichih sil z yakih deyaki oficijno prilichuyutsya do kategoriyi Najgarnishih sil Franciyi napriklad Sen Zhan de Kol poblizu Do istorichnogo Perigoru nalezhat takozh zamki Pompadur zi znamenitim kinskim zavodom v departamenti Korrez i v departamenti Tarn i Garonna ostannya zi serednovichnih francuzkih prikordonnih fortec yaka bula postavlena piznishe inshih i zhodnogo razu ne vikonuvala svogo pryamogo vijskovogo priznachennya PosilannyaTuristskij putivnik kilkoma movami Dokladnij opis Chornogo Perigoru francuzkoyu movoyu Krayeznavcha stattya z velikoyu zbirkoyu posilan Ye anglijska versiya stattya v zhurnali pro perigorski tryufeli ros