Пасай (Пасей) або Самудра (Самудера) (1267 —1521 роки) — середньовічна держава на о. Суматра, що утворилося внаслідок занепаду держави Шривіджая. Близько 1360 року визнала зверхність Маджапагіту. Остаточно знищена султанатом Ачех. В китайських джерелах відома як Су-моу-ту-ла.
Пасай | ||||
| ||||
![]() | ||||
Столиця | Пасай | |||
Мови | малайська | |||
Релігії | суннізм | |||
Форма правління | монархія | |||
султан | Малік ас-Саліх | |||
Історичний період | Середньовіччя | |||
- Засновано | 1267 | |||
- Ліквідовано | 1521 | |||
Історія
Ймовірно, спочатку було індуїстським князівством, яке заснував Мерах Сілу (втім ймовірніше його дід або прадід). Тоді воно називалося Самудра (Самудера), що походить від малайського слова «семудера» — «дуже велика мураха». Це було в тодішній традиції правителів Суматри та Яви надавати назви на честь незвичних рослин, тварин або комах. За іншою версією Самудера походить від самудра, що перекладається як «океан» з санскриту. Від назви цієї держави (Самудра) походить сучасна назва острова Суматра. Ймовірно було засновано як залежне князівство близько 1250 року.
1267 року раджа Мерах Сілу навернувся в іслам, прийнявши титул султана. З цього часу йде його офіційне існування. Деякий час князівство перебувало в залежності від Шривіджаї, але близько 1275 року остаточно звільнилося. Водночас все більше посилюється вплив арабських купців, які фактично монополізували торгівлю, від якої залежала Самудра. Назву Пасай він дав місту на честь свого собаки Сі-Пасаї. Зацікавлений у торгівлі з Китаєм та побоюючись вторгнення близько 1280 року визнав зверхність імперії Юань, куди у 1282 і 1286 року відправляв посольства з подарунками (даниною).
У 1292 році тут протягом 5 місяців знаходився Марко Поло, який згодом описав Пасай у своїй «Книзі про різноманіття світу». Того ж року султан Пасаю мирним шляхом (завдяки шлюбу) приєднав . З цього часу Пасай стає провідною державою північної Суматри, сприяючи торгівлю й приборкуючи піратів.
Напочатку XIV ст. Пасай вів невдалі війни з державою Суфаннапхум (попередницею Аюттхаї) У 1345 році мандрівник Ібн Баттута на шляху до Китаю зупинився на 15 днів у Пасаї, де мешкав як гість султана і після відбув до імперії Юань на султанській джонці. Він відзначив побожність мусульманського правителя, а також його доброту та гостинність.
Поступово політична й економічна потуга Пасаю зростала, внаслідок чого він став конкурентом імперії Маджапахіт, війська якої близько 1350/1360 року завдали поразок султанату, захопивши й пограбувавши його столицю. 1406 року Пасай зазнав нової поразки — від давнього суперника раджанату Накура (Нагора) в північній Суматрі.
Відновлення султанату відбулося за панування , час якої називають «Золотим віком Пасаю». В цей час встановлюються дружні відносини з імперією Мін, флотоводець якої Чжен Хе відвідав Пасай під час усіх своїх подорожів.
З 1462 року починається тривала боротьба за владу, що суттєво послабила державу. Вона припинилася лише у 1474 року з перемогою , але після смерті того у 1495 року почалося нове протистояння за трон.
Португалець Томе Піріш присвятив опису Пасаю 4 сторінки своєї праці «Сума Сходу від Червоного моря до Китайського». 1520 року португальці на чолі з Жоржи де Албукеркі захопили Пасай, де поставили залежного султана, але 1524 року султанат Ачех відвоював його, приєднавши до власних володінь.
Устрій
На чолі стояв султан, що спирався в управлінні на першого міністра. Вищі чиновники називалися тун. Військовими справами керував сяхбандар, судовими — каді. Власне підпорядкована територія охоплювала лише невеличку частину Північно-Східної Суматри, але під час піднесення Пасая було низка васальних князівств. Сфера впливу на сході Суматри досягала кордонів держави Ару.
Ібн Баттута визначив мазгаб Пасая як шафійський.
Султани
- Малік ас-Саліх (1267—1297)
- (1297—1326)
- (1326—133?)
- (133? — 1349)
- (1349—1406)
- (1406—1428)
- (1428—1438)
- (1438—1462)
- (1462—1464)
- (1464—1466)
- (1466)
- (1466—1468)
- (1468—1474)
- (1474—1495)
- (1495)
- (1495—1506), вперше
- (1506—1507)
- (1507—1509), вдруге
- (1509—1514)
- Зайн ал-Абідін IV (1514—1517)
- (1519—1521)
Економіка
Північна Суматра була багата на золото і ліс (камфора і бензой), а перець там вирощують з початку XV століття. Все це було доступно для купців, які могли зустрічати та відправляти судна з Індійського океану. До кінця XIV століття Пасей став багатим торговим центром, поступаючись на початку XV століття лише Малакці на південно-західному узбережжі Малаккського півострова.
Основними торгівельними партнерами були Гантаваді, Бенгальський і Гуджаратський султанати, Китай часів Юань і Мін, князівство Барус (Барос) на заході Суматри (важливий постачальник камфори), держави Яви, Сухкотай.
В портах та насамперед у столиці султанату існували значні громади торгівців бенгальців, арабів, персів. яванців, тамілів. Завозили рис з Гантаваді та Яви, рубіни та мускус з Аракану, вивозили різні види перцю, інших спецій, камфору, ліс, шовк і порцеляну з Китаю; забезпечили мідь і ртуть, трояндову воду і оброблену шкіру з Гуджарату, рабів і смугастих тунців з Мальдівів, бавовну, з Діу і Камбея.
В султанаті карбувалася власна золота монета девревхам (змінене слово дірхем) з 70 % чистого золота вагою 0,60 г, діаметром 10 мм, ціністю 17 карат. При розрахунках сріблом використовувалася китайська міра лян (в Пасаї її називали тахіл).
Сільське населення для власних потребвирощували рис, що збирали двічі на рік, також було розвинено тваринництво, були череди молочних корів, виготовляли в значній кількості сир.
Культура
Був центром культури та наукової діяльності. Султани сприяли тому, що до XV ст. іслам поширився усім регіоном, а мова Пасая — рання форма письмової малайської иови в абетці джаві — поширилася на сусідні острови та держави і пізніше стала мовою спілкування в Індонезії та Малайзії.
Разом з тим в офіційних документах, написах на гробницях використовували арабську мову. На тепер існує мавзолей першого султана Маліка ас-Саліха, а також збереглося близько 160 гробниць. Найвизначнішою є поховання принцеси, де одна стела написана старомалайською та деванагарі, а інша — арабською. Також за повідомленням Ібн Баттути, коли він відвідав Пасай, то не мав проблем в спілкуванні з місцевими мешканцями, які переважно знали арабську мову.
Про Пасая був складений один із найстаріших малайських хікаятів — «Хікаят Раджараджа Пасаї» («Повість про раджів Пасая») кін. XIV ст., що охоплює період від 1250 до 1360 року.
Джерела
- Hill, A.H. The coming of Islam to North Sumatra// Journal of Southeast Asian History (англ.)рус. : journal. — 1963. — Vol. 4, no. 1. — P. 6—21
- Hall, Kenneth R. Trade and statecraft in the Western Archipelago at the dawn of the European age (англ.) // Journal of the Malaysian Branch of the Royal Asiatic Society: journal. — 1981. — Vol. 54, no. 1. — P. 21—47.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pasaj Pasej abo Samudra Samudera 1267 1521 roki serednovichna derzhava na o Sumatra sho utvorilosya vnaslidok zanepadu derzhavi Shrividzhaya Blizko 1360 roku viznala zverhnist Madzhapagitu Ostatochno znishena sultanatom Acheh V kitajskih dzherelah vidoma yak Su mou tu la Pasaj 1267 1521 Samudra istorichni kordoni na karti Stolicya Pasaj Movi malajska Religiyi sunnizm Forma pravlinnya monarhiya sultan Malik as Salih Istorichnij period Serednovichchya Zasnovano 1267 Likvidovano 1521IstoriyaJmovirno spochatku bulo induyistskim knyazivstvom yake zasnuvav Merah Silu vtim jmovirnishe jogo did abo pradid Todi vono nazivalosya Samudra Samudera sho pohodit vid malajskogo slova semudera duzhe velika muraha Ce bulo v todishnij tradiciyi praviteliv Sumatri ta Yavi nadavati nazvi na chest nezvichnih roslin tvarin abo komah Za inshoyu versiyeyu Samudera pohodit vid samudra sho perekladayetsya yak okean z sanskritu Vid nazvi ciyeyi derzhavi Samudra pohodit suchasna nazva ostrova Sumatra Jmovirno bulo zasnovano yak zalezhne knyazivstvo blizko 1250 roku 1267 roku radzha Merah Silu navernuvsya v islam prijnyavshi titul sultana Z cogo chasu jde jogo oficijne isnuvannya Deyakij chas knyazivstvo perebuvalo v zalezhnosti vid Shrividzhayi ale blizko 1275 roku ostatochno zvilnilosya Vodnochas vse bilshe posilyuyetsya vpliv arabskih kupciv yaki faktichno monopolizuvali torgivlyu vid yakoyi zalezhala Samudra Nazvu Pasaj vin dav mistu na chest svogo sobaki Si Pasayi Zacikavlenij u torgivli z Kitayem ta poboyuyuchis vtorgnennya blizko 1280 roku viznav zverhnist imperiyi Yuan kudi u 1282 i 1286 roku vidpravlyav posolstva z podarunkami daninoyu U 1292 roci tut protyagom 5 misyaciv znahodivsya Marko Polo yakij zgodom opisav Pasaj u svoyij Knizi pro riznomanittya svitu Togo zh roku sultan Pasayu mirnim shlyahom zavdyaki shlyubu priyednav Z cogo chasu Pasaj staye providnoyu derzhavoyu pivnichnoyi Sumatri spriyayuchi torgivlyu j priborkuyuchi pirativ Napochatku XIV st Pasaj viv nevdali vijni z derzhavoyu Sufannaphum poperedniceyu Ayutthayi U 1345 roci mandrivnik Ibn Battuta na shlyahu do Kitayu zupinivsya na 15 dniv u Pasayi de meshkav yak gist sultana i pislya vidbuv do imperiyi Yuan na sultanskij dzhonci Vin vidznachiv pobozhnist musulmanskogo pravitelya a takozh jogo dobrotu ta gostinnist Postupovo politichna j ekonomichna potuga Pasayu zrostala vnaslidok chogo vin stav konkurentom imperiyi Madzhapahit vijska yakoyi blizko 1350 1360 roku zavdali porazok sultanatu zahopivshi j pograbuvavshi jogo stolicyu 1406 roku Pasaj zaznav novoyi porazki vid davnogo supernika radzhanatu Nakura Nagora v pivnichnij Sumatri Vidnovlennya sultanatu vidbulosya za panuvannya chas yakoyi nazivayut Zolotim vikom Pasayu V cej chas vstanovlyuyutsya druzhni vidnosini z imperiyeyu Min flotovodec yakoyi Chzhen He vidvidav Pasaj pid chas usih svoyih podorozhiv Z 1462 roku pochinayetsya trivala borotba za vladu sho suttyevo poslabila derzhavu Vona pripinilasya lishe u 1474 roku z peremogoyu ale pislya smerti togo u 1495 roku pochalosya nove protistoyannya za tron Portugalec Tome Pirish prisvyativ opisu Pasayu 4 storinki svoyeyi praci Suma Shodu vid Chervonogo morya do Kitajskogo 1520 roku portugalci na choli z Zhorzhi de Albukerki zahopili Pasaj de postavili zalezhnogo sultana ale 1524 roku sultanat Acheh vidvoyuvav jogo priyednavshi do vlasnih volodin UstrijNa choli stoyav sultan sho spiravsya v upravlinni na pershogo ministra Vishi chinovniki nazivalisya tun Vijskovimi spravami keruvav syahbandar sudovimi kadi Vlasne pidporyadkovana teritoriya ohoplyuvala lishe nevelichku chastinu Pivnichno Shidnoyi Sumatri ale pid chas pidnesennya Pasaya bulo nizka vasalnih knyazivstv Sfera vplivu na shodi Sumatri dosyagala kordoniv derzhavi Aru Ibn Battuta viznachiv mazgab Pasaya yak shafijskij Sultani Malik as Salih 1267 1297 1297 1326 1326 133 133 1349 1349 1406 1406 1428 1428 1438 1438 1462 1462 1464 1464 1466 1466 1466 1468 1468 1474 1474 1495 1495 1495 1506 vpershe 1506 1507 1507 1509 vdruge 1509 1514 Zajn al Abidin IV 1514 1517 1519 1521 EkonomikaPivnichna Sumatra bula bagata na zoloto i lis kamfora i benzoj a perec tam viroshuyut z pochatku XV stolittya Vse ce bulo dostupno dlya kupciv yaki mogli zustrichati ta vidpravlyati sudna z Indijskogo okeanu Do kincya XIV stolittya Pasej stav bagatim torgovim centrom postupayuchis na pochatku XV stolittya lishe Malakci na pivdenno zahidnomu uzberezhzhi Malakkskogo pivostrova Osnovnimi torgivelnimi partnerami buli Gantavadi Bengalskij i Gudzharatskij sultanati Kitaj chasiv Yuan i Min knyazivstvo Barus Baros na zahodi Sumatri vazhlivij postachalnik kamfori derzhavi Yavi Suhkotaj V portah ta nasampered u stolici sultanatu isnuvali znachni gromadi torgivciv bengalciv arabiv persiv yavanciv tamiliv Zavozili ris z Gantavadi ta Yavi rubini ta muskus z Arakanu vivozili rizni vidi percyu inshih specij kamforu lis shovk i porcelyanu z Kitayu zabezpechili mid i rtut troyandovu vodu i obroblenu shkiru z Gudzharatu rabiv i smugastih tunciv z Maldiviv bavovnu z Diu i Kambeya V sultanati karbuvalasya vlasna zolota moneta devrevham zminene slovo dirhem z 70 chistogo zolota vagoyu 0 60 g diametrom 10 mm cinistyu 17 karat Pri rozrahunkah sriblom vikoristovuvalasya kitajska mira lyan v Pasayi yiyi nazivali tahil Silske naselennya dlya vlasnih potrebviroshuvali ris sho zbirali dvichi na rik takozh bulo rozvineno tvarinnictvo buli cheredi molochnih koriv vigotovlyali v znachnij kilkosti sir KulturaBuv centrom kulturi ta naukovoyi diyalnosti Sultani spriyali tomu sho do XV st islam poshirivsya usim regionom a mova Pasaya rannya forma pismovoyi malajskoyi iovi v abetci dzhavi poshirilasya na susidni ostrovi ta derzhavi i piznishe stala movoyu spilkuvannya v Indoneziyi ta Malajziyi Razom z tim v oficijnih dokumentah napisah na grobnicyah vikoristovuvali arabsku movu Na teper isnuye mavzolej pershogo sultana Malika as Saliha a takozh zbereglosya blizko 160 grobnic Najviznachnishoyu ye pohovannya princesi de odna stela napisana staromalajskoyu ta devanagari a insha arabskoyu Takozh za povidomlennyam Ibn Battuti koli vin vidvidav Pasaj to ne mav problem v spilkuvanni z miscevimi meshkancyami yaki perevazhno znali arabsku movu Pro Pasaya buv skladenij odin iz najstarishih malajskih hikayativ Hikayat Radzharadzha Pasayi Povist pro radzhiv Pasaya kin XIV st sho ohoplyuye period vid 1250 do 1360 roku DzherelaHill A H The coming of Islam to North Sumatra Journal of Southeast Asian History angl rus journal 1963 Vol 4 no 1 P 6 21 Hall Kenneth R Trade and statecraft in the Western Archipelago at the dawn of the European age angl Journal of the Malaysian Branch of the Royal Asiatic Society journal 1981 Vol 54 no 1 P 21 47