Оборона Константинополя (грец. Ἅλωσις τῆς Κωνσταντινουπόλεως, Halōsis tēs Kōnstantinoupoleōs) — битва, що відбувалася між християнською Візантійською та ісламською Османською імперіями за володіння Константинополем. Почалася 6 квітня з облоги візантійської столиці турками-османами під командуванням султана Мехмеда II Фатіха. Візантійці, яких очолював імператор Костянтин XI, підтримали католицькі держави Венеції, Генуї та Святий Престол. Облога міста тривала 53 дні. 29 травня 1453 року, завдяки артилерії, Османське військо взяло Константинополь штурмом. Його падіння поклало край існуванню Візантійської імперії, перервало 1500-літню греко-римську традицію регіону й завдало великого удару по європейському християнському світу. Османи перенесли свою столицю до Константинополя, який перейменували на Стамбул. Перемога утвердила турецьке панування в східному басейні Середземномор'я та Балканах. У європейській історіографії падіння Константинополя вважається епохальною подією, що завершує добу Середньовіччя. В турецькій традиції називається завоювання Стамбулу (тур. İstanbul'un Fethi).
Падіння Константинополя | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Штурм Константинополя (французька мініатюра, 1470—1479) | |||||||
Координати: 41°01′48″ пн. ш. 28°56′06″ сх. д. / 41.03000000002777625° пн. ш. 28.935000000027777389° сх. д. | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
![]() ![]() ![]() | ![]() | ||||||
Командувачі | |||||||
![]() ![]() ![]() | ![]() | ||||||
Військові сили | |||||||
7—10 тисяч вояків 26 кораблів | 50—80 тисяч вояків 70—120 кораблів 70 гармат | ||||||
Втрати | |||||||
4000 убитих 30.000 полонених міщан | невідомо; важкі |
Передумови
Становище Візантії до 1453
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt6TDBWaGMzUmxjbTVmVFdWa2FYUmxjbkpoYm1WaGJsOHhORFV3TFhKMUxuTjJaeTh5TlRCd2VDMUZZWE4wWlhKdVgwMWxaR2wwWlhKeVlXNWxZVzVmTVRRMU1DMXlkUzV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
Візантія, що успадковувала переважно територію, столицю та населення Східної Римської імперії, у XV столітті перебувала у стані занепаду. Тепер це була зовсім невелика держава, влада якої поширювалася лише на столицю — місто Константинополь з передмістями — і на частину території Греції (Мореї) з островами. Імперією ту країну можна було вважати лише умовно, бо правителі окремих її областей фактично не залежали від центральної влади.
Візантійська імперія існувала вже понад 1000 років, але її столиця, Константинополь, була захоплена лише одного разу, в четвертому Хрестовому поході 1204 року. Візантійці зуміли відбити свою столицю в 1261. Імперія, та й саме місто, про яке незадовго до падіння писав європейський мандрівник, що в ньому садів і городів більше, ніж будинків, до першої половини XV століття були у стані занепаду. Останні Палеологи були, по суті, володарями напівзруйнованого міста, в якому мешканців набиралося ледь 50 тисяч. Але завдяки існуванню самої імперії, а особливо її столиці та символу — Константинополя, на величезній території зберігалися принципи візантійської державності. Візантія мала величезний авторитет як батьківщина і опора православ'я — східної гілки християнської релігії. Імперія була оточена землями свого головного супротивника — мусульманської держави турків-османів, які бачили в Константинополі головну перешкоду поширенню своєї влади в регіоні.
Турецька держава, що швидко набирала міць, успішно боролася за розширення своїх кордонів і на заході, і на сході та давно готувала захоплення Константинополя. На самому початку XV століття, османський султан Баязид I направив свої війська під стіни великого міста, але похід цей збігся з нападом на турецькі володіння еміра Тимура. 1402 року турки зазнали від нього нищівної поразки при Анкарі, що фактично на півстоліття відстрочило новий рішучий похід на Константинополь. Нові спроби не вдавалися через династичні сварки в турецькій державі. Так, наприклад, був зірваний похід 1423 року, коли султан Мурад II був змушений зняти облогу міста через чутки про повстання в його державі і загострення придворних інтриг і підступів політичних супротивників.
Економічні та політичні інтереси країн регіону та сусідніх країн сприяли створенню неміцної, антитурецької коаліції, яка так і не була зафіксована офіційно. Турецького посилення боялися всі сусіди. Особливо воно зачіпало Геную і Венецію, що мали економічні інтереси в східній частині Середземномор'я, Угорщини, яка отримала на півдні, за Дунаєм, агресивно налаштованого потужного ворога — хрестоносців, які побоювалися втрати залишків своїх володінь на Близькому Сході, і, природно, Папу Римського, який небезпідставно хотів зупинити посилення і поширення ісламу разом з турецькою експансією. Однак у вирішальний момент потенційні союзники Візантії опинилися у полоні власних заплутаних проблем.
Підготовка турків до війни
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkyTDBKcGVtRnVjMmx6ZEY5MGIzVmphSFZ3TG1wd1p5OHpNREJ3ZUMxQ2FYcGhibk5wYzNSZmRHOTFZMmgxY0M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Султан Мехмед II, що присягнувся взяти Константинополь, обережно і ретельно готувався до майбутньої війни, розуміючи, що йому доведеться мати справу з потужною фортецею, від якої вже не раз відступали армії інших завойовників. Особливу увагу Мехмед надавав артилерії. Взимку 1451–1452 років Мехмед почав будівництво у найвужчому місці протоки Босфора, відрізаючи тим самим Константинополь від Чорного моря. Візантійські посли, спрямовані Костянтином дізнатися про мету споруди, були відіслані назад без відповіді; послані повторно були полонені і обезголовлені. Це було негласним оголошенням війни. Фортеця Румелі-Хісари або Богаз-кесен (з турецького — «перерізання протоки») була добудована до серпня 1452 року, та встановлені на ній бомбарди стали розстрілювати візантійські кораблі, що ходять через Босфор в Чорне море і назад. Мехмед II після побудови фортеці підступив до стін Константинополя в перший раз, але, провівши біля стін близько трьох днів, відступив.
Восени 1452 року турки вторглися в Пелопоннес і напали на братів імператора Костянтина, щоб вони не зуміли прийти на допомогу столиці (Сфрандізі Георгій, «Велика Хроніка» 3, 3). А взимку 1452–1453 років почалися приготування до штурму самого міста. Мехмед видав наказ турецьким військам взяти всі ромейські міста на фракійському узбережжі. Він вважав, що всі минулі спроби взяти місто провалилися через відсутність підтримки облоги з моря. У березні 1453 року турки зуміли взяти Месемврію, Ахелон та інші укріплення на Понті. Сілімврія була обложена, ромеї блоковані в багатьох місцях, продовжували володіти морем і на своїх кораблях спустошували турецький берег. На початку березня турки розклали табір біля стін Константинополя, а в квітні почалися земляні роботи по облозі міста (, «Візантійська історія»; 37–38).
Військові сили турків
Турецька армія складалася приблизно з 80 тисяч регулярних бійців, не рахуючи ополчення, башибузуків, яких було близько 20 тис., і декількох тисяч солдатів тилових служб. У флоті султана було 6 , 10 , 15 гребних галер, близько 75 фуст (невеликих швидкохідних суден), і 20 парандарій — важких вантажних барж для підвезення продовольства і матеріалів. Турецьким флотом командував правитель Галліполі Сулейман Балтоглу. Така кількість судів відразу ж визначила панування турків у Мармуровому морі.
Становище інших держав
Найімовірнішими союзниками Костянтина були венеційці. Їхній флот вийшов в море лише після 17 квітня і отримав інструкцію чекати підкріплення біля острова Тенедос до 20 травня, а потім прориватися через Дарданелли на Константинополь. Генуя зберігала нейтралітет. Угорці ще не оговталися після недавньої поразки. Валахія і сербські держави були у васальній залежності від султана, а серби навіть вислали допоміжні війська у султанську армію. Скандербег в Албанії був налаштований проти турків, але він також недолюблював візантійців і венеційців.
Становище ромеїв
Система захисту Константинополя
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUzTDBOdmJuTjBZVzUwYVc1dmNHeGxMbkJ1Wnk4eU5UQndlQzFEYjI1emRHRnVkR2x1YjNCc1pTNXdibWM9LnBuZw==.png)
Місто Константинополь розташоване на півострові, який утворюється Мармуровим морем і затокою Золотий Ріг. Міські квартали, що виходили на берег моря і берег затоки, були прикриті міськими стінами. Особлива система укріплень зі стін і веж прикривала місто із суходолу — із заходу. За оборонні стіни на березі Мармурового моря греки були відносно спокійні — морська течія тут була швидкою і не дозволяла туркам висаджувати десант під стіни. Вразливим місцем був Золотий Ріг. Візантійці тут розробили своєрідну оборонну систему.
Через вхід в затоку був протягнутий великий ланцюг. Відомо, що один кінець її кріпився на вежі Євгена на північно-східній частині півострова, а інший — на одній з веж кварталу Пера на північному березі Золотого Рогу (квартал був генуезької колонією). На воді ланцюг підтримували дерев'яні плоти. Турецький флот не міг увійти в Золотий Ріг і висадити десант під північні стіни міста. Ромейський флот, прикритий ланцюгом, міг спокійно робити ремонт в Золотому Розі.
Із заходу від Мармурового моря до межуючого із Золотим Рогом кварталу тяглися стіни і рів. Рів був шириною близько 18 метрів, глибокий і міг бути заповнений водою. По внутрішній стороні рову був зубчастий бруствер. Між бруствером і стіною був прохід завширшки від 13 до 15 метрів, званий Періволос. Перша стіна була заввишки 8 метрів і мала захисні вежі на відстані від 46 до 91 метра одна від одної. За цією стіною був ще один внутрішній прохід на всьому її протязі шириною в 12–18 метрів, званий Паратіхіон. За ним височіла друга стіна заввишки 12 метрів з вежами квадратної або восьмикутної форми, які розташовувалися так, щоб прикрити проміжки між вежами першої стіни.
Рельєф місцевості в середині системи укріплень знижувався: тут в місто по трубі вливалась річка . Ділянка укріплення над річкою завжди вважався особливо вразливою через пониження рельєфу на 30 метрів, вона називався Месотіхіон. У північній частині фортечні стіни змикалися з укріпленнями кварталу Влахерні, що виступали із загального ряду; укріплення були представлені ровом, ординарної стіною і фортифікаційними укріпленнями імператорського палацу, побудованого впритул біля фортечної стіни ще імператором Мануїлом I.
У всій системі укріплень було також кілька воріт і потаємних хвірток.
Військові сили греків
Хоча стіни міста на той час дуже постаріли і обсипалися, оборонні укріплення ще були доволі міцними. Проте стрімкий спад населення столиці давав про себе знати дуже згубно. Позаяк саме місто займало дуже велику площу, солдатів для відбиття штурму явно бракувало. Всього придатних ромейських солдатів, не включаючи союзників, було близько 7 тисяч. Союзники були ще малочисленіші: наприклад, чисельність загону добровольців, який прибув з Генуї під командуванням , становила близько 700 чоловік. Невеликий загін виставила колонія каталонців.
Грецький флот, що обороняв Константинополь, складався з 26 кораблів. 10 з них належали власне ромеям, 5 — венеційцям, 5 — Генуї, 3 — Критянам, 1 прибув з міста Анкони, 1 з Каталонії і 1 з Провансу. Все це були високобортні безвесельні вітрильники. У місті було декілька гармат та значний запас списів і стріл. Вогнепальної зброї явно бракувало.
Основні сили ромеїв під командуванням самого Костянтина зосередилися біля найуразливішого місця, на Месотіхіоні, де річка по трубі проходить під фортечними стінами. Джустініані Лонго розташував свої загони праворуч від військ імператора, але потім приєднався до нього. Місце Джустініані зайняв інший загін генуезьких солдатів на чолі з братами Боккіарді. Загін венеційської громади під командуванням якогось Мінотто захищав Влахернский квартал. Південніше Місотіхіона знаходився ще один загін генуезьких волонтерів під командуванням Каттанео, грецький загін під командуванням родича імператора Феофіла Палеолога, загін венеційця Контаріні і грецький загін Димитрія Кантакузина.
Стіни, що виходять на берег Мармурового моря, охороняв загін венеційця Джакобо Контаре і грецьких ченців. Це були, загалом, сторожові загони, бо швидка течія та скелі все одно не дозволяли кораблям супротивника підійти впритул до берега. Далі стояли нечисленні загони каталонця Пере Хуліа, кардинала Ісидора, і якогось принца Орхана, який оскаржував у султана Мехмеда II права на турецький престол.
Берег Золотого Рогу захищали венеційські і генуезькі моряки під керівництвом Габріеле Тревизана. Всім флотом в затоці командував Альвізе Діедо. У резерві в місті стояли загони і Никифора Палеолога. Десять суден було виділено для охорони ланцюга біля входу в Золотий Ріг, загальне керівництво тут було у генуезця Соліго.
Візантійці намагалися застосувати для оборони Константинополя свою нечисленну артилерію, але майданчики на баштах не були пристосовані для артилерійської стрільби, і при віддачі гармати руйнували свої ж укріплення.
Розташування турецької армії
Турки почали облогу, оточивши місто 6 квітня. Частина військ під командуванням Заганос-паші вийшла до висот на північ від затоки Золотий Ріг, де можна було контролювати квартал Перу (генуезька колонія), застерігаючи нейтральних генуезців від спроб допомогти ромеям. Від південного берега Золотого Рогу до річки Лікос розташувалися регулярні війська Караджа-паші. Він мав у своєму розташуванні численну артилерію, яку відразу став зосереджувати проти Влахернського кварталу. По обидва боки річки Лікоса стояли яничари — особиста гвардія султана Мехмета.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTDBaaGRHbG9VM1ZzZEdGdVRXVm9iV1YwTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxR1lYUnBhRk4xYkhSaGJrMWxhRzFsZEM1cWNHYz0uanBn.jpg)
На правому фланзі нападників, від табору яничарів до берега Мармурового моря, стояли регулярні війська Ісхак-паші. На відміну від військ Караджа-паші, набраних в європейській частині турецького держави, вони були створені на базі азійських, анатолійських володінь султана. Мехмед II не довіряв до кінця Ісхак-паші, тому до нього приставили , який відбувався з візантійського роду Ангелів, але прийняв іслам і став одним з найвірніших прихильників султана Мехмеда.
Позаду регулярних військ особливим табором розташувалися башибузуки, нерегулярні частини, що воюють за право здобичі. Їх передбачалося кидати в будь-якому потрібному напрямку. Перед своїми позиціями турки викопали траншею, з неї звели земляний вал із частоколом, щоб запобігати вилазкам візантійців. Турецький флот мав основну стоянку на Босфорі, його головним завданням був прорив укріплень Золотого Рогу, крім того, кораблі мали блокувати місто і не допустити допомоги Константинополю з боку союзників.
Султан Мехмед послав парламентерів з пропозицією здатися. У разі здачі він обіцяв міському населенню збереження життя і майна. Імператор Костянтин відповів, що готовий заплатити будь-яку данину, навіть непосильну, і віддати будь-які території, але відмовився здати місто. Разом з тим Костянтин наказав венеційським морякам промарширувати по міських стінах, демонструючи, що Венеція є союзником Константинополя. венеційський флот був одним з найсильніших в Середземноморському басейні, і це повинно було подіяти на рішучість султана. Попри відмову, Мехмед віддав наказ готуватися до штурму. Загалом, турецьке військо мало високий моральний дух і рішучістю, на відміну від ромеїв.
Облога Константинополя
2 квітня — 5 квітня
Передові загони турків вийшли до міста 2 квітня, відразу ж після свята Воскресіння Христового. Жителі міста негайно зробили вилазку і вбили кілька турків. Однак наближення всього Османського війська змусило ромеїв відійти до міста, зруйнувати мости через рови і закрити міські ворота. Імператор Костянтин також наказав протягнути ланцюг через Золотий Ріг.
5 квітня до столиці підійшла основна частина турецької армії.
6 квітня Константинополь був повністю блокований. Першими діями турецької армії були атаки на форти, що знаходилися поза міськими стінами. Один з грецьких фортів перебував у Ферапії, на пагорбі біля берегів Босфор а, інший — у селі Студіос на березі Мармурового моря. Форт в Ферапії захищався два дні, форт у селі Студіос був зруйнований турецькими артилеристами протягом декількох годин. Захисники фортів що залишилися в живих були демонстративно посаджені на палю на очах обложених городян Константинополя. Тільки вежа на острові Прінкіпос чинила опір. Але і це укріплення було взято турками, захисники башти були перебиті, а жителі міста продані в рабство (Халконділ Лаонік).
6 квітня — 18 травня
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll4TDFOcFpXZGxYMk52Ym5OMFlXNTBhVzV2Y0d4bFgySnVabDltY2pJMk9URXVhbkJuTHpJMU1IQjRMVk5wWldkbFgyTnZibk4wWVc1MGFXNXZjR3hsWDJKdVpsOW1jakkyT1RFdWFuQm4uanBn.jpg)
Перша половина квітня пройшла в незначних сутичках. 9 квітня турецький флот підійшов до ланцюга, що перекривав Золотий Ріг, але був відбитий і повернувся до Босфору. 11 квітня турки сконцентрували важку артилерію навпроти стіни над руслом річки Лікоса і почали бомбардування, яке тривало 6 тижнів. Важкі гармати постійно сповзали зі спеціальних платформ у весняну багнюку. Потім турки підвезли дві величезні бомбарди, одна з яких, названа Базилікою, була побудована відомим угорським інженером Урбаном і спричиняла величезні руйнування в стінах укріплень Константинополя. Бомбарда, побудована Урбаном, мала ствол завдовжки 8–12 метрів, калібр 73–90 сантиметрів та металу 500-кілограмові ядра.
Проте у квітневому болоті гармата Урбана змогла проводити не більше семи пострілів на день. Одну з бомбард встановили проти імператорського палацу, іншу — проти воріт Романа. Крім того, султан Мехмед мав багато інших гармат (Халконділ Лаонік, «Історія»; 8).
12 квітня турки на кораблях атакували ланцюг, що перекривав вхід в бухту Золотий Ріг. Атака вилилася в морський бій з кораблями, що прикривали ланцюг зовні. Турки підпливли до них і намагалися підпалити або взяти на абордаж. вищі кораблі греків, венеційців і генуезців-волонтерів змогли відбити атаку і навіть перейти в контратаку, спробувавши, у свою чергу, оточити турецькі кораблі. Турки змушені були відійти в Босфор.
18 квітня турки почали штурм стіни, яка знаходилася над Лікосом. Після заходу сонця вони кинулися на укріплення, намагаючись підпалити зведені ромеями дерев'яні укріплення і розтягнути бочки з землею. Загони Джустініані Лонго змогли відбити атаку, причому ніби навіть без втрат.
20 квітня до Константинополя з півдня підійшли три генуезькі галери, найняті Папою Римським, з вантажем продовольства і зброї. По дорозі до них приєднався з таким же вантажем імператорський корабель під командуванням якогось Флатанелоса. Турецькі командири, побачивши це, віддали наказ вступити в бій, маючи мету захопити кораблі. Генуезці і греки пришвартували свої кораблі один до одного, і стали відбивати спроби турецьких матросів взяти їх на абордаж. Греки вміло користувалися висотою своїх бортів і сокирами рубали руки і голови туркам, які намагалися видертися на християнські кораблі зі своїх невисоких судів. Зрештою, всі чотири кораблі, що нагадували одне величезне укріплення з чотирма вежами, були знесені вітром і течією до ланцюга, що перегороджував шлях у Золотий Ріг. Тут у справу вступив весь ромейський флот, до того ж настала ніч, і турецькі командири не зважилися продовжувати бій. Султан Мехмед II змістив адмірала Балтоглу і велів бити його палицями.
21 квітня турецькі артилеристи вели обстріл міських стін, і одна з веж (Віктінієва вежа) біля річки Лікос звалилася, зовнішня стіна перед нею також лежала в руїнах. Ймовірно, що якби був відданий наказ про штурм, то становище ромеїв стало б невідрадним, але наказу не було, бо сам султан Мехмед виїхав на північний берег Золотого Рогу.
22 квітня турецькі загони через Галатський пагорб зуміли суходолом протягти в обхід ланцюга свої військові кораблі, використавши для цього спеціальні візки і дерев'яні рейки на кшталт трамвайних. Турецька артилерія в цей час вела відволікаючий вогонь по ланцюгу у Золотого Рогу. Зібрані вози з литими колесами були спущені на воду, підведені під корпусу турецьких суден, а потім за допомогою биків їх витягнуто на берег разом з судами. У вози запрягли биків, і ті потягли кораблі по дерев'яних рейках повз кварталу Перу з Босфору через пагорби до північного берега Золотого Рогу. Турки таким способом зуміли перетягнути близько 70 кораблів.
Приголомшені греки не знали, що робити. Згідно з однією з версій, венеційці пропонували провести рішучу атаку всіма наявними суднами на турецькі кораблі або висадку десанту на північний берег Золотого Рогу, щоб відрізати спущені на воду суду від берегового прикриття і не встигли добратися до кораблів турецьких моряків. Рішення, мабуть, приймалося довго і в суперечках.
28 квітня нічна атака силами венеційських і генуезьких кораблів була нарешті зроблена. Їм було поставлено завдання спалити турецькі судна, але атака була відбита турками і вогнем бомбард. Не виключено, що турки були попереджені про диверсію. 29 квітня турецькі солдати стратили всіх захоплених у полон християнських моряків з однієї затопленої венеційської галери. Ромеї, побачивши це, своєю чергою на фортечних стінах постинали голови усім турецьким бранцям, що потрапили в полон раніше.
У цілому, ситуація складалася на користь турків. Вони змогли вийти в затоку Золотий Ріг, і хоча там ще залишався християнський флот, відтепер безпечно виходили в затоку. У затоці була лише частина турецького флоту, друга його половина залишалася у водах Босфору, і греки були змушені тримати свій флот біля ланцюга, щоб перешкодити з'єднатися обом частинам турецького флоту.
Крім того, за наказом султана Мехмеда, турецькі інженери спорудили понтонний міст через західний край затоки Золотий Ріг і зв'язали свої основні сили і військо Заганос-паші на північному березі затоки. Будівництво понтонного мосту, що складався зі зв'язаних попарно винних бочок, велося під прикриттям перекинутих в затоку турецьких кораблів. Після прориву частини флоту в затоку, турки встановили в затоці на плоти частину своєї артилерії і стали обстрілювати з двох сторін: з суші і з моря. Протягом місяця вони били по стінах ядрами і завдавали грекам значної шкоди.
3 травня одна венеційська бригантина під турецьким прапором і з матросами, переодягненими в турецький однострій, під покровом ночі таємно вийшла за ланцюг і вирушила на пошуки венеційського флоту — місту терміново була потрібна підтримка. венеційський флот весь цей час накопичував сили і чекав підкріплення біля острова Тенедос. 5 і 6 травня турки вели постійний обстріл, явно готуючись до штурму. Греки чекали, що буде дві атаки: із заходу на фортечні стіни і через затоку за допомогою флоту.
Однак 7 травня турецькі загони зробили штурм тільки із західного напрямку. Ймовірно, що вони не зважилися проводити операцію на очах християнського флоту. Головний удар спрямовувався до міської стіни біля . Завзятий нічний бій тривав кілька годин, проте ромеї зуміли відстояти укріплення і не дали туркам прорватися крізь проломи у стінах.
У ніч на 13 і 14 травня турки зробили ще одну спробу штурму, цього разу Влахернського кварталу. Ромеї відбили штурм, але для цього треба було зняти з кораблів частина матросів, бо нестача солдатів була вже досить відчутною.
Зруйнувавши в деяких місцях стіни за допомогою гармат, турки приступили до самих укріплень і стали завалювати рови. Вночі ромеї розчищали рови та зміцнювали пробої колодами й кошиками із землею. 18 травня турецькі артилеристи зуміли зруйнувати вщент вежу святого Романа. Вони підтягли туди облогову машину і поставили її поверх рову. За словами , після цього почався жахливий бій. Відбивши всі атаки, ромеї вночі зуміли частково відновити вежу Романа та спалити облогову машину турків.
16 травня турки почали вести підкоп під стіни біля Влахернського кварталу, в той же час їхні кораблі під звуки труб і барабанів 16, 17, і 21 травня підходили до ланцюга у Золотого Рогу, намагаючись привернути до себе увагу, щоб приховати від греків шум підкопу, але ромеї зуміли все-таки виявити підкоп і стали вести контр-підкопи. Підземна мінна війна закінчилася на користь обложених, вони підривали і затоплювали водою проходи, вириті турками. 23 травня ромеї зуміли підвести під тунель міну і підірвати його. Після такої невдачі турки відмовилися від подальших спроб робити підкопи (Сфрандізі, «Велика Хроніка» 3, 3).
18 травня до рову навпроти стін Месотіхіона турки змогли підтягти величезну вежу з дерев'яним каркасом і покриттям з верблюжих і буйволячих шкур. Під прикриттям вежі вони стали засипати рів. З вершини вежі велася стрілянина по стінах, не давала ромеям перешкодити турецьким землекопам. Проте вночі хтось із греків підповз до башти і зміг закласти під неї бочку з порохом. Вежа вибухнула, турецькі землекопи були перебиті або розбіглися, а обложені розчистили рів і заклали знову проломи в стіні.
19 травня — 29 травня
23 травня повернулася венеційська бригантина, яка не знайшла союзного флоту, а 24 травня сталося місячне затемнення, яке було сприйнято обложеними як поганий знак. Імператору Костянтину пропонували таємно вибратися з міста і очолити знову зібрані сили десь за його межами. Однак Костянтин відмовився, вважаючи, що без вождя місто швидко впаде, а разом з ним — і вся імперія. Обложені вступили в переговори з турками, пропонуючи зняти облогу за викуп і сплату данини в майбутньому, але Мехмед II заломив небачений розмір викупу або запропонував залишити всім мешканцям місто з пожитками, обіцяючи безперешкодно всіх випустити. Греки не прийняли цих умов.
25 травня султан Мехмед зібрав раду, на якому було, всупереч думці маловірів, ухвалено рішення про генеральний штурм міста. 26 і 27 травня Константинополь зазнав сильного бомбардування. Турецькі артилеристи спорудили спеціальні платформи ближче до стіни і витягнули на них важкі гармати, щоб стріляти по стінах в упор.
28 травня 1453 року, в понеділок, оголошений день відпочинку в турецькому таборі, щоб воїни набралися сил перед вирішальним боєм. Поки солдати відпочивали, султан планував, кому куди наступати. Вирішальний удар наносився в районі річки Лікос, де стіни були сильно зруйновані. Турецький флот повинен був висадити матросів і на узбережжі Мармурового моря, і на узбережжя Золотого Рогу, де ті повинні були штурмувати стіни, відволікаючи греків від місця головного удару. Особливий загін Заганос-паші повинен був пройти по понтонного мосту через Золотий Ріг і атакувати Влахернський квартал.
У ніч з 28 на 29 травня турецькі війська по всій лінії пішли на штурм. У Константинополі піднялася тривога і всі здатні носити зброю зайняли свої місця на стінах і у проломів. Сам імператор Костянтин брав особисту участь у боях і відбивав натиск за стінами поблизу воріт святого Романа (Дука, «Візантійська історія»; 39). Втрати турків були дуже великі. У першій хвилі атакуючих було дуже багато башибузуків, нерегулярні війська яких султан кинув на стіни, щоб вони ціною своїх життів знесилили захисників міста. У лавах башибузуків були турки, слов'яни, угорці, німці і італійці. Їх забезпечили приставними сходами. Атака їх була загрозливою лише на ділянці Лікоса, в інших місцях башибузуків легко відбивали. У районі Лікоса обороною керував Джустініані Лонго, тут також були зосереджені всі мушкети і пищалі, що були у місті.
Після двогодинного бою турецькі командири дали команду башибузуків відступити. Ромеї стали відновлювати тимчасові загородження в проломах. У цей час турецькі артилеристи відкрили вогонь по стінах, а на штурм була послана друга хвиля облягали — регулярні турецькі війська Ісхак-паші. Анатолійці атакували від узбережжя Мармурового моря до Лікоса включно. У цей час артилерія вела щільний вогонь по стінах. Джерела повідомляють, що і атака, і обстріл з гармат велися одночасно.
Ромеї успішно відбивали атаки, але десь вранці вдалий постріл з величезної гармати «Базиліка», тієї, що була відлита угорським інженером Урбаном, повалив укріплення і зробив великий пролом в стіні. Три сотні анатолійців змогли увірватися в пролом, але були оточені греками і перебиті. На інших ділянках укріплень штурм поки теж було відбито.
У той же вечір Костянтин XI, звернувшись до народу, виголосив промову, яку назвав «епітафією Римської імперії», в якій апелював як до релігійних почуттів християн, так і до античної історії.
Третя атака на місто велася яничарами, яких сам султан Мехмед довів до фортечного рову. Яничари йшли двома колонами. Одна штурмувала Влахернський квартал, друга йшла на пролом в районі Лікоса. У тому місці, де стіни Влахернського кварталу з'єднувалися з основними міськими укріпленнями, яничари виявили таємну хвіртку Керкопорту, через яку ромеї робили вилазки. Через неї турки пройшли в місто.
У той же час в районі Лікоса свинцевою кулею чи осколком ядра був поранений , його почали виносити з поля бою, і багато генуезців через його відсутність піддалися паніці і стали безладно відступати. Вони полишили проти пролому венеційців і греків на чолі з самим імператором Костянтином. Турки помітили сум'яття серед міщан, а один відділ числом в 30 чоловік на чолі з якимось велетнем Хасаном зміг увірватися в прохід. Половина з них і сам Хасан були миттєво вбиті, але інші закріпилися, і до них на допомогу підходили все нові й нові юрби атакуючих яничар. Імператор Костянтин з групою найвідданіших сподвижників кинувся в контратаку і був убитий в рукопашній сутичці. Разом з ним загинув і . Турки не впізнали імператора і залишили того лежати на вулиці як простого воїна (Дука, «Візантійська історія», 39).
Піднявшись нарешті на стіну, передові турецькі загони розсіяли захисників і стали відкривати ворота. Також вони продовжували тіснити ромеїв, щоб ті не змогли цьому завадити (Сфрандізі, «Велика Хроніка» 3, 5). Коли дедалі більше і більше турків стали пробиватися до міста, серед обложених почалася паніка. венеційці і генуезці (ті, що тримали нейтралітет) стали прориватися до затоки, щоб сісти на судна й утікати з міста. Греки розбігалися й ховалися. Деякі візантійські загони, каталонці і особливо турки принца Орхана продовжували вести бій на вулицях, багато хто з них билися на смерть, розуміючи, що у разі здачі султан Мехмед просто б замучив їх.
Брати Боккіарді оборонялися на стінах біля Керкопорти, але паніка змусила зробити їх прорив до моря. Паоло був убитий, але двоє інших — Антоніо і Троїло встигли пробитися. Командувач венеційців Мінотто був оточений у Влахернському палаці і взятий в полон. Багато чоловіків і жінок зібралися біля колони Костянтина Великого, бо, відповідно до одного з пророцтв, як тільки турки дійдуть до цієї колони, з неба зійде ангел і передасть царство і меч невідомій людині, що стоятиме біля цієї колони, і яка, очоливши військо, отримає перемогу.
На південь від Лікоса захищалися загони Філіппо Контаріні і грека Димитрія Кантакузина. Після оточення вони були частково перебиті, частково взяті в полон, включно з командирами. Відповідальний за оборону в районі Акрополя, кардинал Ісидор, утік, змінивши свою зовнішність. також занадто пізно оцінив ситуацію, не зміг вчасно спуститися з стін і був захоплений турками. Альвізе Дієдо з кількома генуезькими кораблями зумів втекти.
Італійці, венеційці і греки змогли прорватися до суден, відімкнули ланцюг, що закривав вхід у Золотий Ріг, і в більшості своїй змогли втікти у відкрите море. Відомо, що семи генуезьким кораблям, п'яти кораблям імператора і більшості венеційських суден вдалося втікти. Турки особливо не перешкоджали, побоюючись тривалої війни з Венецією, Генуєю і можливими союзниками цих держав. Бій у самому місті тривав цілий день, полонених у турків було дуже мало, близько 500 ромейських солдатів і найманців, інші захисники міста або втекли, або були вбиті.
Наслідки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTDA1MWNtVnRZbVZ5WjE5amFISnZibWxqYkdWelh5MWZRMDlPVTFSQlRsUkpUazlRUlV3dWNHNW5Mek13TUhCNExVNTFjbVZ0WW1WeVoxOWphSEp2Ym1samJHVnpYeTFmUTA5T1UxUkJUbFJKVGs5UVJVd3VjRzVuLnBuZw==.png)
Сфрандзі пише, що вже після того, як закінчився штурм і місто було взято, тіло імператора Костянтина зуміли знайти і впізнати лише за царськими чоботами з орлами, які той носив. Султан Мехмед, дізнавшись про це, наказав виставити голову Костянтина на іподромі, а тіло поховати з царськими почестями (Сфрандізі, «Велика Хроніка» 3, 9). За іншими джерелами () голова Костянтина була піднята на колону на форумі Августа.
Незабаром султан довідався, що угорець Урбан пропонував свої послуги і Костянтину, але візантійська знать не бажала витрачати власні кошти, а у Костянтина не було грошей. Урбан намагався переконати Мехмеда, що вирішив в такий спосіб допомогти йому завоювати Константинополь. Дізнавшись про таку страшну зраду, султан наказав стратити Урбана і всю візантійську знать.
Костянтин був останнім з імператорів ромеїв. Зі смертю Костянтина XI, Візантійська імперія припинила своє існування. Її землі увійшли до складу Османської держави. Грекам султан дарував права самоврядної громади всередині імперії, на чолі громади повинен був стояти Патріарх Константинопольський, відповідальний перед султаном.
Сам султан, вважаючи себе наступником візантійського імператора, прийняв титул Кайзер-і Рум (Цезар Риму). Цей титул носили турецькі султани до закінчення Першої світової війни.
Багато істориків вважають падіння Константинополя ключовим моментом у європейській історії, що відокремлює Середньовіччя від епохи Відродження, пояснюючи це крахом старого релігійного порядку, а також застосуванням під час битви нових військових технологій, таких, як порох і артилерія. Багато університетів Західної Європи поповнилися грецькими вченими, що втікали з Візантії, і це відіграло чималу роль у подальшій рецепції римського права.
Падіння Константинополя також перекрило головний торговий шлях з Європи до Азії, що змусило європейців шукати новий морський шлях і, можливо, призвело до відкриття Америки і початку Доби великих географічних відкриттів.
Однак більшість європейців вважала, що загибель Візантії стала початком кінця світу, бо тільки Візантія була спадкоємицею Римської імперії. Із загибеллю Візантії могли початися жахливі події в Європі: епідемії чуми, пожежі, землетрусу, посухи, повені і, звичайно, напади чужинців зі Сходу. Тільки наприкінці XVII століття натиск Туреччини на Європу ослабнув, а ближче до кінця XVIII століття Туреччина почала втрачати свої землі.
Примітки
- . Архів оригіналу за 11 березня 2007. Процитовано 3 квітня 2011.
- = 2 Геворг Мірзаян. Спалах, полум'я і жахливий звук // Експерт, 2009, № 29
- . Архів оригіналу за 17 травня 2012. Процитовано 3 квітня 2011.
Джерела
У Вікіджерелах є Візантійська історія (Дука) |
- Візантійські історики Дука, Сфрандізі, Лаонік Халконділ про взяття Константинополя турками. // ВВ. Т.7 1953
- Дука, «Візантійська історія»- В кн.: Візантійські історики Дука, Сфрандізі, Лаонік Халконділ про взяття Константинополя турками. // ВВ. Т.7. 1953
- Сфрандізі Георгій, «Велика Хроніка» — В кн.: Візантійські історики Дука, Сфрандізі, Лаонік Халконділ про взяття Константинополя турками. / / ВВ. Т. 7. 1953
- Халконділ Лаонік, «Історія»- В кн.: Візантійські історики Дука, Сфрандізі, Лаонік Халконділ про взяття Константинополя турками // ВВ. Т 7. 1953
- Рансімен С. Падіння Константинополя в 1453 році. — М.: Наука, 1983.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Падіння Константинополя (1453)
- Дука, «Візантійська історія» [ 30 листопада 2009 у Wayback Machine.]
- . Падіння Константинополя в 1453 році [ 7 листопада 2011 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Oborona Konstantinopolya grec Ἅlwsis tῆs Kwnstantinoypolews Halōsis tes Kōnstantinoupoleōs bitva sho vidbuvalasya mizh hristiyanskoyu Vizantijskoyu ta islamskoyu Osmanskoyu imperiyami za volodinnya Konstantinopolem Pochalasya 6 kvitnya z oblogi vizantijskoyi stolici turkami osmanami pid komanduvannyam sultana Mehmeda II Fatiha Vizantijci yakih ocholyuvav imperator Kostyantin XI pidtrimali katolicki derzhavi Veneciyi Genuyi ta Svyatij Prestol Obloga mista trivala 53 dni 29 travnya 1453 roku zavdyaki artileriyi Osmanske vijsko vzyalo Konstantinopol shturmom Jogo padinnya poklalo kraj isnuvannyu Vizantijskoyi imperiyi perervalo 1500 litnyu greko rimsku tradiciyu regionu j zavdalo velikogo udaru po yevropejskomu hristiyanskomu svitu Osmani perenesli svoyu stolicyu do Konstantinopolya yakij perejmenuvali na Stambul Peremoga utverdila turecke panuvannya v shidnomu basejni Seredzemnomor ya ta Balkanah U yevropejskij istoriografiyi padinnya Konstantinopolya vvazhayetsya epohalnoyu podiyeyu sho zavershuye dobu Serednovichchya V tureckij tradiciyi nazivayetsya zavoyuvannya Stambulu tur Istanbul un Fethi Padinnya KonstantinopolyaShturm Konstantinopolya francuzka miniatyura 1470 1479 Shturm Konstantinopolya francuzka miniatyura 1470 1479 Koordinati 41 01 48 pn sh 28 56 06 sh d 41 03000000002777625 pn sh 28 935000000027777389 sh d 41 03000000002777625 28 935000000027777389Data 6 kvitnya 29 travnya 1453Misce Konstantinopol VizantiyaRezultat Peremoga turkiv osmaniv zdobuttya KonstantinopolyaStoroniVizantijska imperiya Genuya Veneciya Osmanska imperiyaKomanduvachiKostyantin XI Mehmed IIVijskovi sili7 10 tisyach voyakiv 26 korabliv 50 80 tisyach voyakiv 70 120 korabliv 70 garmatVtrati4000 ubitih 30 000 polonenih mishan nevidomo vazhkiU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Padinnya Konstantinopolya znachennya PeredumoviStanovishe Vizantiyi do 1453 Shidne Seredzemnomor ya v 1450 h Osmani Vizantiya Venecijski teritoriyi Genuezki teritoriyi Gospitalyeri Vizantiya sho uspadkovuvala perevazhno teritoriyu stolicyu ta naselennya Shidnoyi Rimskoyi imperiyi u XV stolitti perebuvala u stani zanepadu Teper ce bula zovsim nevelika derzhava vlada yakoyi poshiryuvalasya lishe na stolicyu misto Konstantinopol z peredmistyami i na chastinu teritoriyi Greciyi Moreyi z ostrovami Imperiyeyu tu krayinu mozhna bulo vvazhati lishe umovno bo praviteli okremih yiyi oblastej faktichno ne zalezhali vid centralnoyi vladi Vizantijska imperiya isnuvala vzhe ponad 1000 rokiv ale yiyi stolicya Konstantinopol bula zahoplena lishe odnogo razu v chetvertomu Hrestovomu pohodi 1204 roku Vizantijci zumili vidbiti svoyu stolicyu v 1261 Imperiya ta j same misto pro yake nezadovgo do padinnya pisav yevropejskij mandrivnik sho v nomu sadiv i gorodiv bilshe nizh budinkiv do pershoyi polovini XV stolittya buli u stani zanepadu Ostanni Paleologi buli po suti volodaryami napivzrujnovanogo mista v yakomu meshkanciv nabiralosya led 50 tisyach Ale zavdyaki isnuvannyu samoyi imperiyi a osoblivo yiyi stolici ta simvolu Konstantinopolya na velicheznij teritoriyi zberigalisya principi vizantijskoyi derzhavnosti Vizantiya mala velicheznij avtoritet yak batkivshina i opora pravoslav ya shidnoyi gilki hristiyanskoyi religiyi Imperiya bula otochena zemlyami svogo golovnogo suprotivnika musulmanskoyi derzhavi turkiv osmaniv yaki bachili v Konstantinopoli golovnu pereshkodu poshirennyu svoyeyi vladi v regioni Turecka derzhava sho shvidko nabirala mic uspishno borolasya za rozshirennya svoyih kordoniv i na zahodi i na shodi ta davno gotuvala zahoplennya Konstantinopolya Na samomu pochatku XV stolittya osmanskij sultan Bayazid I napraviv svoyi vijska pid stini velikogo mista ale pohid cej zbigsya z napadom na turecki volodinnya emira Timura 1402 roku turki zaznali vid nogo nishivnoyi porazki pri Ankari sho faktichno na pivstolittya vidstrochilo novij rishuchij pohid na Konstantinopol Novi sprobi ne vdavalisya cherez dinastichni svarki v tureckij derzhavi Tak napriklad buv zirvanij pohid 1423 roku koli sultan Murad II buv zmushenij znyati oblogu mista cherez chutki pro povstannya v jogo derzhavi i zagostrennya pridvornih intrig i pidstupiv politichnih suprotivnikiv Ekonomichni ta politichni interesi krayin regionu ta susidnih krayin spriyali stvorennyu nemicnoyi antitureckoyi koaliciyi yaka tak i ne bula zafiksovana oficijno Tureckogo posilennya boyalisya vsi susidi Osoblivo vono zachipalo Genuyu i Veneciyu sho mali ekonomichni interesi v shidnij chastini Seredzemnomor ya Ugorshini yaka otrimala na pivdni za Dunayem agresivno nalashtovanogo potuzhnogo voroga hrestonosciv yaki poboyuvalisya vtrati zalishkiv svoyih volodin na Blizkomu Shodi i prirodno Papu Rimskogo yakij nebezpidstavno hotiv zupiniti posilennya i poshirennya islamu razom z tureckoyu ekspansiyeyu Odnak u virishalnij moment potencijni soyuzniki Vizantiyi opinilisya u poloni vlasnih zaplutanih problem Pidgotovka turkiv do vijni Konstantinopol za chasiv Vizantiyi Sultan Mehmed II sho prisyagnuvsya vzyati Konstantinopol oberezhno i retelno gotuvavsya do majbutnoyi vijni rozumiyuchi sho jomu dovedetsya mati spravu z potuzhnoyu forteceyu vid yakoyi vzhe ne raz vidstupali armiyi inshih zavojovnikiv Osoblivu uvagu Mehmed nadavav artileriyi Vzimku 1451 1452 rokiv Mehmed pochav budivnictvo u najvuzhchomu misci protoki Bosfora vidrizayuchi tim samim Konstantinopol vid Chornogo morya Vizantijski posli spryamovani Kostyantinom diznatisya pro metu sporudi buli vidislani nazad bez vidpovidi poslani povtorno buli poloneni i obezgolovleni Ce bulo neglasnim ogoloshennyam vijni Fortecya Rumeli Hisari abo Bogaz kesen z tureckogo pererizannya protoki bula dobudovana do serpnya 1452 roku ta vstanovleni na nij bombardi stali rozstrilyuvati vizantijski korabli sho hodyat cherez Bosfor v Chorne more i nazad Mehmed II pislya pobudovi forteci pidstupiv do stin Konstantinopolya v pershij raz ale provivshi bilya stin blizko troh dniv vidstupiv Voseni 1452 roku turki vtorglisya v Peloponnes i napali na brativ imperatora Kostyantina shob voni ne zumili prijti na dopomogu stolici Sfrandizi Georgij Velika Hronika 3 3 A vzimku 1452 1453 rokiv pochalisya prigotuvannya do shturmu samogo mista Mehmed vidav nakaz tureckim vijskam vzyati vsi romejski mista na frakijskomu uzberezhzhi Vin vvazhav sho vsi minuli sprobi vzyati misto provalilisya cherez vidsutnist pidtrimki oblogi z morya U berezni 1453 roku turki zumili vzyati Mesemvriyu Ahelon ta inshi ukriplennya na Ponti Silimvriya bula oblozhena romeyi blokovani v bagatoh miscyah prodovzhuvali voloditi morem i na svoyih korablyah spustoshuvali tureckij bereg Na pochatku bereznya turki rozklali tabir bilya stin Konstantinopolya a v kvitni pochalisya zemlyani roboti po oblozi mista Vizantijska istoriya 37 38 Vijskovi sili turkiv Turecka armiya skladalasya priblizno z 80 tisyach regulyarnih bijciv ne rahuyuchi opolchennya bashibuzukiv yakih bulo blizko 20 tis i dekilkoh tisyach soldativ tilovih sluzhb U floti sultana bulo 6 10 15 grebnih galer blizko 75 fust nevelikih shvidkohidnih suden i 20 parandarij vazhkih vantazhnih barzh dlya pidvezennya prodovolstva i materialiv Tureckim flotom komanduvav pravitel Gallipoli Sulejman Baltoglu Taka kilkist sudiv vidrazu zh viznachila panuvannya turkiv u Marmurovomu mori Stanovishe inshih derzhav Najimovirnishimi soyuznikami Kostyantina buli venecijci Yihnij flot vijshov v more lishe pislya 17 kvitnya i otrimav instrukciyu chekati pidkriplennya bilya ostrova Tenedos do 20 travnya a potim prorivatisya cherez Dardanelli na Konstantinopol Genuya zberigala nejtralitet Ugorci she ne ogovtalisya pislya nedavnoyi porazki Valahiya i serbski derzhavi buli u vasalnij zalezhnosti vid sultana a serbi navit vislali dopomizhni vijska u sultansku armiyu Skanderbeg v Albaniyi buv nalashtovanij proti turkiv ale vin takozh nedolyublyuvav vizantijciv i venecijciv Stanovishe romeyiv Sistema zahistu Konstantinopolya Plan stin Konstantinopolya Misto Konstantinopol roztashovane na pivostrovi yakij utvoryuyetsya Marmurovim morem i zatokoyu Zolotij Rig Miski kvartali sho vihodili na bereg morya i bereg zatoki buli prikriti miskimi stinami Osobliva sistema ukriplen zi stin i vezh prikrivala misto iz suhodolu iz zahodu Za oboronni stini na berezi Marmurovogo morya greki buli vidnosno spokijni morska techiya tut bula shvidkoyu i ne dozvolyala turkam visadzhuvati desant pid stini Vrazlivim miscem buv Zolotij Rig Vizantijci tut rozrobili svoyeridnu oboronnu sistemu Cherez vhid v zatoku buv protyagnutij velikij lancyug Vidomo sho odin kinec yiyi kripivsya na vezhi Yevgena na pivnichno shidnij chastini pivostrova a inshij na odnij z vezh kvartalu Pera na pivnichnomu berezi Zolotogo Rogu kvartal buv genuezkoyi koloniyeyu Na vodi lancyug pidtrimuvali derev yani ploti Tureckij flot ne mig uvijti v Zolotij Rig i visaditi desant pid pivnichni stini mista Romejskij flot prikritij lancyugom mig spokijno robiti remont v Zolotomu Rozi Iz zahodu vid Marmurovogo morya do mezhuyuchogo iz Zolotim Rogom kvartalu tyaglisya stini i riv Riv buv shirinoyu blizko 18 metriv glibokij i mig buti zapovnenij vodoyu Po vnutrishnij storoni rovu buv zubchastij brustver Mizh brustverom i stinoyu buv prohid zavshirshki vid 13 do 15 metriv zvanij Perivolos Persha stina bula zavvishki 8 metriv i mala zahisni vezhi na vidstani vid 46 do 91 metra odna vid odnoyi Za ciyeyu stinoyu buv she odin vnutrishnij prohid na vsomu yiyi protyazi shirinoyu v 12 18 metriv zvanij Paratihion Za nim visochila druga stina zavvishki 12 metriv z vezhami kvadratnoyi abo vosmikutnoyi formi yaki roztashovuvalisya tak shob prikriti promizhki mizh vezhami pershoyi stini Relyef miscevosti v seredini sistemi ukriplen znizhuvavsya tut v misto po trubi vlivalas richka Dilyanka ukriplennya nad richkoyu zavzhdi vvazhavsya osoblivo vrazlivoyu cherez ponizhennya relyefu na 30 metriv vona nazivavsya Mesotihion U pivnichnij chastini fortechni stini zmikalisya z ukriplennyami kvartalu Vlaherni sho vistupali iz zagalnogo ryadu ukriplennya buli predstavleni rovom ordinarnoyi stinoyu i fortifikacijnimi ukriplennyami imperatorskogo palacu pobudovanogo vpritul bilya fortechnoyi stini she imperatorom Manuyilom I U vsij sistemi ukriplen bulo takozh kilka vorit i potayemnih hvirtok Vijskovi sili grekiv Hocha stini mista na toj chas duzhe postarili i obsipalisya oboronni ukriplennya she buli dovoli micnimi Prote strimkij spad naselennya stolici davav pro sebe znati duzhe zgubno Pozayak same misto zajmalo duzhe veliku ploshu soldativ dlya vidbittya shturmu yavno brakuvalo Vsogo pridatnih romejskih soldativ ne vklyuchayuchi soyuznikiv bulo blizko 7 tisyach Soyuzniki buli she malochislenishi napriklad chiselnist zagonu dobrovolciv yakij pribuv z Genuyi pid komanduvannyam stanovila blizko 700 cholovik Nevelikij zagin vistavila koloniya katalonciv Greckij flot sho oboronyav Konstantinopol skladavsya z 26 korabliv 10 z nih nalezhali vlasne romeyam 5 venecijcyam 5 Genuyi 3 Krityanam 1 pribuv z mista Ankoni 1 z Kataloniyi i 1 z Provansu Vse ce buli visokobortni bezveselni vitrilniki U misti bulo dekilka garmat ta znachnij zapas spisiv i stril Vognepalnoyi zbroyi yavno brakuvalo Osnovni sili romeyiv pid komanduvannyam samogo Kostyantina zoseredilisya bilya najurazlivishogo miscya na Mesotihioni de richka po trubi prohodit pid fortechnimi stinami Dzhustiniani Longo roztashuvav svoyi zagoni pravoruch vid vijsk imperatora ale potim priyednavsya do nogo Misce Dzhustiniani zajnyav inshij zagin genuezkih soldativ na choli z bratami Bokkiardi Zagin venecijskoyi gromadi pid komanduvannyam yakogos Minotto zahishav Vlahernskij kvartal Pivdennishe Misotihiona znahodivsya she odin zagin genuezkih volonteriv pid komanduvannyam Kattaneo greckij zagin pid komanduvannyam rodicha imperatora Feofila Paleologa zagin venecijcya Kontarini i greckij zagin Dimitriya Kantakuzina Stini sho vihodyat na bereg Marmurovogo morya ohoronyav zagin venecijcya Dzhakobo Kontare i greckih chenciv Ce buli zagalom storozhovi zagoni bo shvidka techiya ta skeli vse odno ne dozvolyali korablyam suprotivnika pidijti vpritul do berega Dali stoyali nechislenni zagoni kataloncya Pere Hulia kardinala Isidora i yakogos princa Orhana yakij oskarzhuvav u sultana Mehmeda II prava na tureckij prestol Bereg Zolotogo Rogu zahishali venecijski i genuezki moryaki pid kerivnictvom Gabriele Trevizana Vsim flotom v zatoci komanduvav Alvize Diedo U rezervi v misti stoyali zagoni i Nikifora Paleologa Desyat suden bulo vidileno dlya ohoroni lancyuga bilya vhodu v Zolotij Rig zagalne kerivnictvo tut bulo u genuezcya Soligo Vizantijci namagalisya zastosuvati dlya oboroni Konstantinopolya svoyu nechislennu artileriyu ale majdanchiki na bashtah ne buli pristosovani dlya artilerijskoyi strilbi i pri viddachi garmati rujnuvali svoyi zh ukriplennya Roztashuvannya tureckoyi armiyi Turki pochali oblogu otochivshi misto 6 kvitnya Chastina vijsk pid komanduvannyam Zaganos pashi vijshla do visot na pivnich vid zatoki Zolotij Rig de mozhna bulo kontrolyuvati kvartal Peru genuezka koloniya zasterigayuchi nejtralnih genuezciv vid sprob dopomogti romeyam Vid pivdennogo berega Zolotogo Rogu do richki Likos roztashuvalisya regulyarni vijska Karadzha pashi Vin mav u svoyemu roztashuvanni chislennu artileriyu yaku vidrazu stav zoseredzhuvati proti Vlahernskogo kvartalu Po obidva boki richki Likosa stoyali yanichari osobista gvardiya sultana Mehmeta Sultan Mehmed II Zavojovnik Na pravomu flanzi napadnikiv vid taboru yanichariv do berega Marmurovogo morya stoyali regulyarni vijska Ishak pashi Na vidminu vid vijsk Karadzha pashi nabranih v yevropejskij chastini tureckogo derzhavi voni buli stvoreni na bazi azijskih anatolijskih volodin sultana Mehmed II ne doviryav do kincya Ishak pashi tomu do nogo pristavili yakij vidbuvavsya z vizantijskogo rodu Angeliv ale prijnyav islam i stav odnim z najvirnishih prihilnikiv sultana Mehmeda Pozadu regulyarnih vijsk osoblivim taborom roztashuvalisya bashibuzuki neregulyarni chastini sho voyuyut za pravo zdobichi Yih peredbachalosya kidati v bud yakomu potribnomu napryamku Pered svoyimi poziciyami turki vikopali transheyu z neyi zveli zemlyanij val iz chastokolom shob zapobigati vilazkam vizantijciv Tureckij flot mav osnovnu stoyanku na Bosfori jogo golovnim zavdannyam buv proriv ukriplen Zolotogo Rogu krim togo korabli mali blokuvati misto i ne dopustiti dopomogi Konstantinopolyu z boku soyuznikiv Sultan Mehmed poslav parlamenteriv z propoziciyeyu zdatisya U razi zdachi vin obicyav miskomu naselennyu zberezhennya zhittya i majna Imperator Kostyantin vidpoviv sho gotovij zaplatiti bud yaku daninu navit neposilnu i viddati bud yaki teritoriyi ale vidmovivsya zdati misto Razom z tim Kostyantin nakazav venecijskim moryakam promarshiruvati po miskih stinah demonstruyuchi sho Veneciya ye soyuznikom Konstantinopolya venecijskij flot buv odnim z najsilnishih v Seredzemnomorskomu basejni i ce povinno bulo podiyati na rishuchist sultana Popri vidmovu Mehmed viddav nakaz gotuvatisya do shturmu Zagalom turecke vijsko malo visokij moralnij duh i rishuchistyu na vidminu vid romeyiv Obloga Konstantinopolya2 kvitnya 5 kvitnya Peredovi zagoni turkiv vijshli do mista 2 kvitnya vidrazu zh pislya svyata Voskresinnya Hristovogo Zhiteli mista negajno zrobili vilazku i vbili kilka turkiv Odnak nablizhennya vsogo Osmanskogo vijska zmusilo romeyiv vidijti do mista zrujnuvati mosti cherez rovi i zakriti miski vorota Imperator Kostyantin takozh nakazav protyagnuti lancyug cherez Zolotij Rig 5 kvitnya do stolici pidijshla osnovna chastina tureckoyi armiyi 6 kvitnya Konstantinopol buv povnistyu blokovanij Pershimi diyami tureckoyi armiyi buli ataki na forti sho znahodilisya poza miskimi stinami Odin z greckih fortiv perebuvav u Ferapiyi na pagorbi bilya beregiv Bosfor a inshij u seli Studios na berezi Marmurovogo morya Fort v Ferapiyi zahishavsya dva dni fort u seli Studios buv zrujnovanij tureckimi artileristami protyagom dekilkoh godin Zahisniki fortiv sho zalishilisya v zhivih buli demonstrativno posadzheni na palyu na ochah oblozhenih gorodyan Konstantinopolya Tilki vezha na ostrovi Prinkipos chinila opir Ale i ce ukriplennya bulo vzyato turkami zahisniki bashti buli perebiti a zhiteli mista prodani v rabstvo Halkondil Laonik 6 kvitnya 18 travnya Obloga mista Persha polovina kvitnya projshla v neznachnih sutichkah 9 kvitnya tureckij flot pidijshov do lancyuga sho perekrivav Zolotij Rig ale buv vidbitij i povernuvsya do Bosforu 11 kvitnya turki skoncentruvali vazhku artileriyu navproti stini nad ruslom richki Likosa i pochali bombarduvannya yake trivalo 6 tizhniv Vazhki garmati postijno spovzali zi specialnih platform u vesnyanu bagnyuku Potim turki pidvezli dvi velichezni bombardi odna z yakih nazvana Bazilikoyu bula pobudovana vidomim ugorskim inzhenerom Urbanom i sprichinyala velichezni rujnuvannya v stinah ukriplen Konstantinopolya Bombarda pobudovana Urbanom mala stvol zavdovzhki 8 12 metriv kalibr 73 90 santimetriv ta metalu 500 kilogramovi yadra Prote u kvitnevomu boloti garmata Urbana zmogla provoditi ne bilshe semi postriliv na den Odnu z bombard vstanovili proti imperatorskogo palacu inshu proti vorit Romana Krim togo sultan Mehmed mav bagato inshih garmat Halkondil Laonik Istoriya 8 12 kvitnya turki na korablyah atakuvali lancyug sho perekrivav vhid v buhtu Zolotij Rig Ataka vililasya v morskij bij z korablyami sho prikrivali lancyug zovni Turki pidplivli do nih i namagalisya pidpaliti abo vzyati na abordazh vishi korabli grekiv venecijciv i genuezciv volonteriv zmogli vidbiti ataku i navit perejti v kontrataku sprobuvavshi u svoyu chergu otochiti turecki korabli Turki zmusheni buli vidijti v Bosfor 18 kvitnya turki pochali shturm stini yaka znahodilasya nad Likosom Pislya zahodu soncya voni kinulisya na ukriplennya namagayuchis pidpaliti zvedeni romeyami derev yani ukriplennya i roztyagnuti bochki z zemleyu Zagoni Dzhustiniani Longo zmogli vidbiti ataku prichomu nibi navit bez vtrat 20 kvitnya do Konstantinopolya z pivdnya pidijshli tri genuezki galeri najnyati Papoyu Rimskim z vantazhem prodovolstva i zbroyi Po dorozi do nih priyednavsya z takim zhe vantazhem imperatorskij korabel pid komanduvannyam yakogos Flatanelosa Turecki komandiri pobachivshi ce viddali nakaz vstupiti v bij mayuchi metu zahopiti korabli Genuezci i greki prishvartuvali svoyi korabli odin do odnogo i stali vidbivati sprobi tureckih matrosiv vzyati yih na abordazh Greki vmilo koristuvalisya visotoyu svoyih bortiv i sokirami rubali ruki i golovi turkam yaki namagalisya vidertisya na hristiyanski korabli zi svoyih nevisokih sudiv Zreshtoyu vsi chotiri korabli sho nagaduvali odne velichezne ukriplennya z chotirma vezhami buli zneseni vitrom i techiyeyu do lancyuga sho peregorodzhuvav shlyah u Zolotij Rig Tut u spravu vstupiv ves romejskij flot do togo zh nastala nich i turecki komandiri ne zvazhilisya prodovzhuvati bij Sultan Mehmed II zmistiv admirala Baltoglu i veliv biti jogo palicyami 21 kvitnya turecki artileristi veli obstril miskih stin i odna z vezh Viktiniyeva vezha bilya richki Likos zvalilasya zovnishnya stina pered neyu takozh lezhala v ruyinah Jmovirno sho yakbi buv viddanij nakaz pro shturm to stanovishe romeyiv stalo b nevidradnim ale nakazu ne bulo bo sam sultan Mehmed viyihav na pivnichnij bereg Zolotogo Rogu 22 kvitnya turecki zagoni cherez Galatskij pagorb zumili suhodolom protyagti v obhid lancyuga svoyi vijskovi korabli vikoristavshi dlya cogo specialni vizki i derev yani rejki na kshtalt tramvajnih Turecka artileriya v cej chas vela vidvolikayuchij vogon po lancyugu u Zolotogo Rogu Zibrani vozi z litimi kolesami buli spusheni na vodu pidvedeni pid korpusu tureckih suden a potim za dopomogoyu bikiv yih vityagnuto na bereg razom z sudami U vozi zapryagli bikiv i ti potyagli korabli po derev yanih rejkah povz kvartalu Peru z Bosforu cherez pagorbi do pivnichnogo berega Zolotogo Rogu Turki takim sposobom zumili peretyagnuti blizko 70 korabliv Prigolomsheni greki ne znali sho robiti Zgidno z odniyeyu z versij venecijci proponuvali provesti rishuchu ataku vsima nayavnimi sudnami na turecki korabli abo visadku desantu na pivnichnij bereg Zolotogo Rogu shob vidrizati spusheni na vodu sudu vid beregovogo prikrittya i ne vstigli dobratisya do korabliv tureckih moryakiv Rishennya mabut prijmalosya dovgo i v superechkah 28 kvitnya nichna ataka silami venecijskih i genuezkih korabliv bula nareshti zroblena Yim bulo postavleno zavdannya spaliti turecki sudna ale ataka bula vidbita turkami i vognem bombard Ne viklyucheno sho turki buli poperedzheni pro diversiyu 29 kvitnya turecki soldati stratili vsih zahoplenih u polon hristiyanskih moryakiv z odniyeyi zatoplenoyi venecijskoyi galeri Romeyi pobachivshi ce svoyeyu chergoyu na fortechnih stinah postinali golovi usim tureckim brancyam sho potrapili v polon ranishe U cilomu situaciya skladalasya na korist turkiv Voni zmogli vijti v zatoku Zolotij Rig i hocha tam she zalishavsya hristiyanskij flot vidteper bezpechno vihodili v zatoku U zatoci bula lishe chastina tureckogo flotu druga jogo polovina zalishalasya u vodah Bosforu i greki buli zmusheni trimati svij flot bilya lancyuga shob pereshkoditi z yednatisya obom chastinam tureckogo flotu Krim togo za nakazom sultana Mehmeda turecki inzheneri sporudili pontonnij mist cherez zahidnij kraj zatoki Zolotij Rig i zv yazali svoyi osnovni sili i vijsko Zaganos pashi na pivnichnomu berezi zatoki Budivnictvo pontonnogo mostu sho skladavsya zi zv yazanih poparno vinnih bochok velosya pid prikrittyam perekinutih v zatoku tureckih korabliv Pislya prorivu chastini flotu v zatoku turki vstanovili v zatoci na ploti chastinu svoyeyi artileriyi i stali obstrilyuvati z dvoh storin z sushi i z morya Protyagom misyacya voni bili po stinah yadrami i zavdavali grekam znachnoyi shkodi 3 travnya odna venecijska brigantina pid tureckim praporom i z matrosami pereodyagnenimi v tureckij odnostrij pid pokrovom nochi tayemno vijshla za lancyug i virushila na poshuki venecijskogo flotu mistu terminovo bula potribna pidtrimka venecijskij flot ves cej chas nakopichuvav sili i chekav pidkriplennya bilya ostrova Tenedos 5 i 6 travnya turki veli postijnij obstril yavno gotuyuchis do shturmu Greki chekali sho bude dvi ataki iz zahodu na fortechni stini i cherez zatoku za dopomogoyu flotu Odnak 7 travnya turecki zagoni zrobili shturm tilki iz zahidnogo napryamku Jmovirno sho voni ne zvazhilisya provoditi operaciyu na ochah hristiyanskogo flotu Golovnij udar spryamovuvavsya do miskoyi stini bilya Zavzyatij nichnij bij trivav kilka godin prote romeyi zumili vidstoyati ukriplennya i ne dali turkam prorvatisya kriz prolomi u stinah U nich na 13 i 14 travnya turki zrobili she odnu sprobu shturmu cogo razu Vlahernskogo kvartalu Romeyi vidbili shturm ale dlya cogo treba bulo znyati z korabliv chastina matrosiv bo nestacha soldativ bula vzhe dosit vidchutnoyu Zrujnuvavshi v deyakih miscyah stini za dopomogoyu garmat turki pristupili do samih ukriplen i stali zavalyuvati rovi Vnochi romeyi rozchishali rovi ta zmicnyuvali proboyi kolodami j koshikami iz zemleyu 18 travnya turecki artileristi zumili zrujnuvati vshent vezhu svyatogo Romana Voni pidtyagli tudi oblogovu mashinu i postavili yiyi poverh rovu Za slovami pislya cogo pochavsya zhahlivij bij Vidbivshi vsi ataki romeyi vnochi zumili chastkovo vidnoviti vezhu Romana ta spaliti oblogovu mashinu turkiv 16 travnya turki pochali vesti pidkop pid stini bilya Vlahernskogo kvartalu v toj zhe chas yihni korabli pid zvuki trub i barabaniv 16 17 i 21 travnya pidhodili do lancyuga u Zolotogo Rogu namagayuchis privernuti do sebe uvagu shob prihovati vid grekiv shum pidkopu ale romeyi zumili vse taki viyaviti pidkop i stali vesti kontr pidkopi Pidzemna minna vijna zakinchilasya na korist oblozhenih voni pidrivali i zatoplyuvali vodoyu prohodi viriti turkami 23 travnya romeyi zumili pidvesti pid tunel minu i pidirvati jogo Pislya takoyi nevdachi turki vidmovilisya vid podalshih sprob robiti pidkopi Sfrandizi Velika Hronika 3 3 18 travnya do rovu navproti stin Mesotihiona turki zmogli pidtyagti velicheznu vezhu z derev yanim karkasom i pokrittyam z verblyuzhih i bujvolyachih shkur Pid prikrittyam vezhi voni stali zasipati riv Z vershini vezhi velasya strilyanina po stinah ne davala romeyam pereshkoditi tureckim zemlekopam Prote vnochi htos iz grekiv pidpovz do bashti i zmig zaklasti pid neyi bochku z porohom Vezha vibuhnula turecki zemlekopi buli perebiti abo rozbiglisya a oblozheni rozchistili riv i zaklali znovu prolomi v stini 19 travnya 29 travnya 23 travnya povernulasya venecijska brigantina yaka ne znajshla soyuznogo flotu a 24 travnya stalosya misyachne zatemnennya yake bulo sprijnyato oblozhenimi yak poganij znak Imperatoru Kostyantinu proponuvali tayemno vibratisya z mista i ocholiti znovu zibrani sili des za jogo mezhami Odnak Kostyantin vidmovivsya vvazhayuchi sho bez vozhdya misto shvidko vpade a razom z nim i vsya imperiya Oblozheni vstupili v peregovori z turkami proponuyuchi znyati oblogu za vikup i splatu danini v majbutnomu ale Mehmed II zalomiv nebachenij rozmir vikupu abo zaproponuvav zalishiti vsim meshkancyam misto z pozhitkami obicyayuchi bezpereshkodno vsih vipustiti Greki ne prijnyali cih umov 25 travnya sultan Mehmed zibrav radu na yakomu bulo vsuperech dumci maloviriv uhvaleno rishennya pro generalnij shturm mista 26 i 27 travnya Konstantinopol zaznav silnogo bombarduvannya Turecki artileristi sporudili specialni platformi blizhche do stini i vityagnuli na nih vazhki garmati shob strilyati po stinah v upor 28 travnya 1453 roku v ponedilok ogoloshenij den vidpochinku v tureckomu tabori shob voyini nabralisya sil pered virishalnim boyem Poki soldati vidpochivali sultan planuvav komu kudi nastupati Virishalnij udar nanosivsya v rajoni richki Likos de stini buli silno zrujnovani Tureckij flot povinen buv visaditi matrosiv i na uzberezhzhi Marmurovogo morya i na uzberezhzhya Zolotogo Rogu de ti povinni buli shturmuvati stini vidvolikayuchi grekiv vid miscya golovnogo udaru Osoblivij zagin Zaganos pashi povinen buv projti po pontonnogo mostu cherez Zolotij Rig i atakuvati Vlahernskij kvartal U nich z 28 na 29 travnya turecki vijska po vsij liniyi pishli na shturm U Konstantinopoli pidnyalasya trivoga i vsi zdatni nositi zbroyu zajnyali svoyi miscya na stinah i u prolomiv Sam imperator Kostyantin brav osobistu uchast u boyah i vidbivav natisk za stinami poblizu vorit svyatogo Romana Duka Vizantijska istoriya 39 Vtrati turkiv buli duzhe veliki U pershij hvili atakuyuchih bulo duzhe bagato bashibuzukiv neregulyarni vijska yakih sultan kinuv na stini shob voni cinoyu svoyih zhittiv znesilili zahisnikiv mista U lavah bashibuzukiv buli turki slov yani ugorci nimci i italijci Yih zabezpechili pristavnimi shodami Ataka yih bula zagrozlivoyu lishe na dilyanci Likosa v inshih miscyah bashibuzukiv legko vidbivali U rajoni Likosa oboronoyu keruvav Dzhustiniani Longo tut takozh buli zoseredzheni vsi mushketi i pishali sho buli u misti Pislya dvogodinnogo boyu turecki komandiri dali komandu bashibuzukiv vidstupiti Romeyi stali vidnovlyuvati timchasovi zagorodzhennya v prolomah U cej chas turecki artileristi vidkrili vogon po stinah a na shturm bula poslana druga hvilya oblyagali regulyarni turecki vijska Ishak pashi Anatolijci atakuvali vid uzberezhzhya Marmurovogo morya do Likosa vklyuchno U cej chas artileriya vela shilnij vogon po stinah Dzherela povidomlyayut sho i ataka i obstril z garmat velisya odnochasno Romeyi uspishno vidbivali ataki ale des vranci vdalij postril z velicheznoyi garmati Bazilika tiyeyi sho bula vidlita ugorskim inzhenerom Urbanom povaliv ukriplennya i zrobiv velikij prolom v stini Tri sotni anatolijciv zmogli uvirvatisya v prolom ale buli otocheni grekami i perebiti Na inshih dilyankah ukriplen shturm poki tezh bulo vidbito U toj zhe vechir Kostyantin XI zvernuvshis do narodu vigolosiv promovu yaku nazvav epitafiyeyu Rimskoyi imperiyi v yakij apelyuvav yak do religijnih pochuttiv hristiyan tak i do antichnoyi istoriyi Tretya ataka na misto velasya yanicharami yakih sam sultan Mehmed doviv do fortechnogo rovu Yanichari jshli dvoma kolonami Odna shturmuvala Vlahernskij kvartal druga jshla na prolom v rajoni Likosa U tomu misci de stini Vlahernskogo kvartalu z yednuvalisya z osnovnimi miskimi ukriplennyami yanichari viyavili tayemnu hvirtku Kerkoportu cherez yaku romeyi robili vilazki Cherez neyi turki projshli v misto U toj zhe chas v rajoni Likosa svincevoyu kuleyu chi oskolkom yadra buv poranenij jogo pochali vinositi z polya boyu i bagato genuezciv cherez jogo vidsutnist piddalisya panici i stali bezladno vidstupati Voni polishili proti prolomu venecijciv i grekiv na choli z samim imperatorom Kostyantinom Turki pomitili sum yattya sered mishan a odin viddil chislom v 30 cholovik na choli z yakimos veletnem Hasanom zmig uvirvatisya v prohid Polovina z nih i sam Hasan buli mittyevo vbiti ale inshi zakripilisya i do nih na dopomogu pidhodili vse novi j novi yurbi atakuyuchih yanichar Imperator Kostyantin z grupoyu najviddanishih spodvizhnikiv kinuvsya v kontrataku i buv ubitij v rukopashnij sutichci Razom z nim zaginuv i Turki ne vpiznali imperatora i zalishili togo lezhati na vulici yak prostogo voyina Duka Vizantijska istoriya 39 Pidnyavshis nareshti na stinu peredovi turecki zagoni rozsiyali zahisnikiv i stali vidkrivati vorota Takozh voni prodovzhuvali tisniti romeyiv shob ti ne zmogli comu zavaditi Sfrandizi Velika Hronika 3 5 Koli dedali bilshe i bilshe turkiv stali probivatisya do mista sered oblozhenih pochalasya panika venecijci i genuezci ti sho trimali nejtralitet stali prorivatisya do zatoki shob sisti na sudna j utikati z mista Greki rozbigalisya j hovalisya Deyaki vizantijski zagoni katalonci i osoblivo turki princa Orhana prodovzhuvali vesti bij na vulicyah bagato hto z nih bilisya na smert rozumiyuchi sho u razi zdachi sultan Mehmed prosto b zamuchiv yih Brati Bokkiardi oboronyalisya na stinah bilya Kerkoporti ale panika zmusila zrobiti yih proriv do morya Paolo buv ubitij ale dvoye inshih Antonio i Troyilo vstigli probitisya Komanduvach venecijciv Minotto buv otochenij u Vlahernskomu palaci i vzyatij v polon Bagato cholovikiv i zhinok zibralisya bilya koloni Kostyantina Velikogo bo vidpovidno do odnogo z proroctv yak tilki turki dijdut do ciyeyi koloni z neba zijde angel i peredast carstvo i mech nevidomij lyudini sho stoyatime bilya ciyeyi koloni i yaka ocholivshi vijsko otrimaye peremogu Na pivden vid Likosa zahishalisya zagoni Filippo Kontarini i greka Dimitriya Kantakuzina Pislya otochennya voni buli chastkovo perebiti chastkovo vzyati v polon vklyuchno z komandirami Vidpovidalnij za oboronu v rajoni Akropolya kardinal Isidor utik zminivshi svoyu zovnishnist takozh zanadto pizno ociniv situaciyu ne zmig vchasno spustitisya z stin i buv zahoplenij turkami Alvize Diyedo z kilkoma genuezkimi korablyami zumiv vtekti Italijci venecijci i greki zmogli prorvatisya do suden vidimknuli lancyug sho zakrivav vhid u Zolotij Rig i v bilshosti svoyij zmogli vtikti u vidkrite more Vidomo sho semi genuezkim korablyam p yati korablyam imperatora i bilshosti venecijskih suden vdalosya vtikti Turki osoblivo ne pereshkodzhali poboyuyuchis trivaloyi vijni z Veneciyeyu Genuyeyu i mozhlivimi soyuznikami cih derzhav Bij u samomu misti trivav cilij den polonenih u turkiv bulo duzhe malo blizko 500 romejskih soldativ i najmanciv inshi zahisniki mista abo vtekli abo buli vbiti NaslidkiKonstantinopol naprikinci XV stolittya Sfrandzi pishe sho vzhe pislya togo yak zakinchivsya shturm i misto bulo vzyato tilo imperatora Kostyantina zumili znajti i vpiznati lishe za carskimi chobotami z orlami yaki toj nosiv Sultan Mehmed diznavshis pro ce nakazav vistaviti golovu Kostyantina na ipodromi a tilo pohovati z carskimi pochestyami Sfrandizi Velika Hronika 3 9 Za inshimi dzherelami golova Kostyantina bula pidnyata na kolonu na forumi Avgusta Nezabarom sultan dovidavsya sho ugorec Urban proponuvav svoyi poslugi i Kostyantinu ale vizantijska znat ne bazhala vitrachati vlasni koshti a u Kostyantina ne bulo groshej Urban namagavsya perekonati Mehmeda sho virishiv v takij sposib dopomogti jomu zavoyuvati Konstantinopol Diznavshis pro taku strashnu zradu sultan nakazav stratiti Urbana i vsyu vizantijsku znat Kostyantin buv ostannim z imperatoriv romeyiv Zi smertyu Kostyantina XI Vizantijska imperiya pripinila svoye isnuvannya Yiyi zemli uvijshli do skladu Osmanskoyi derzhavi Grekam sultan daruvav prava samovryadnoyi gromadi vseredini imperiyi na choli gromadi povinen buv stoyati Patriarh Konstantinopolskij vidpovidalnij pered sultanom Sam sultan vvazhayuchi sebe nastupnikom vizantijskogo imperatora prijnyav titul Kajzer i Rum Cezar Rimu Cej titul nosili turecki sultani do zakinchennya Pershoyi svitovoyi vijni Bagato istorikiv vvazhayut padinnya Konstantinopolya klyuchovim momentom u yevropejskij istoriyi sho vidokremlyuye Serednovichchya vid epohi Vidrodzhennya poyasnyuyuchi ce krahom starogo religijnogo poryadku a takozh zastosuvannyam pid chas bitvi novih vijskovih tehnologij takih yak poroh i artileriya Bagato universitetiv Zahidnoyi Yevropi popovnilisya greckimi vchenimi sho vtikali z Vizantiyi i ce vidigralo chimalu rol u podalshij recepciyi rimskogo prava Padinnya Konstantinopolya takozh perekrilo golovnij torgovij shlyah z Yevropi do Aziyi sho zmusilo yevropejciv shukati novij morskij shlyah i mozhlivo prizvelo do vidkrittya Ameriki i pochatku Dobi velikih geografichnih vidkrittiv Odnak bilshist yevropejciv vvazhala sho zagibel Vizantiyi stala pochatkom kincya svitu bo tilki Vizantiya bula spadkoyemiceyu Rimskoyi imperiyi Iz zagibellyu Vizantiyi mogli pochatisya zhahlivi podiyi v Yevropi epidemiyi chumi pozhezhi zemletrusu posuhi poveni i zvichajno napadi chuzhinciv zi Shodu Tilki naprikinci XVII stolittya natisk Turechchini na Yevropu oslabnuv a blizhche do kincya XVIII stolittya Turechchina pochala vtrachati svoyi zemli Primitki Arhiv originalu za 11 bereznya 2007 Procitovano 3 kvitnya 2011 2 Gevorg Mirzayan Spalah polum ya i zhahlivij zvuk Ekspert 2009 29 Arhiv originalu za 17 travnya 2012 Procitovano 3 kvitnya 2011 DzherelaU Vikidzherelah ye Vizantijska istoriya Duka Vizantijski istoriki Duka Sfrandizi Laonik Halkondil pro vzyattya Konstantinopolya turkami VV T 7 1953 Duka Vizantijska istoriya V kn Vizantijski istoriki Duka Sfrandizi Laonik Halkondil pro vzyattya Konstantinopolya turkami VV T 7 1953 Sfrandizi Georgij Velika Hronika V kn Vizantijski istoriki Duka Sfrandizi Laonik Halkondil pro vzyattya Konstantinopolya turkami VV T 7 1953 Halkondil Laonik Istoriya V kn Vizantijski istoriki Duka Sfrandizi Laonik Halkondil pro vzyattya Konstantinopolya turkami VV T 7 1953 Ransimen S Padinnya Konstantinopolya v 1453 roci M Nauka 1983 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Padinnya Konstantinopolya 1453 Duka Vizantijska istoriya 30 listopada 2009 u Wayback Machine Padinnya Konstantinopolya v 1453 roci 7 listopada 2011 u Wayback Machine