Нови́й Півде́нний Уе́льс (англ. New South Wales) — найчисельніший за населенням штат Австралії. Розташований на південному сході материка та межує зі штатами Квінсленд на півночі, Південною Австралією на заході та Вікторією на півдні. На сході омивається Тасмановим морем. Новий Південний Уельс оточує Австралійську столичну територію, де розташована Канберра, столиця Австралії.
Новий Південний Уельс | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
NSW | |||||||||||||
| |||||||||||||
![]() | |||||||||||||
Інші штати Австралії | |||||||||||||
Перший штат | |||||||||||||
Девіз: "Orta Recens Quam Pura Nites" (Newly Risen, How Brightly You Shine) Щойно піднявшийся, як яскраво ти сяєш | |||||||||||||
Столиця | Сідней | ||||||||||||
Країна | ![]() | ||||||||||||
| |||||||||||||
Офіційна мова | Англійська | ||||||||||||
Населення | |||||||||||||
- повне | 7 272 800 (березень 2012) () | ||||||||||||
Площа | |||||||||||||
- повна | 809 444 км² | ||||||||||||
Висота | |||||||||||||
- максимальна | 2 228 м (Гора Косцюшко) | ||||||||||||
- мінімальна | 0 м (рівень моря) | ||||||||||||
Часовий пояс | UTC+10 (+11 DST) | ||||||||||||
Дата заснування | 1788 | ||||||||||||
Губернатор | d | ||||||||||||
Вебсайт | www.nsw.gov.au | ||||||||||||
Код ISO 3166-2 | AU-NSW | ||||||||||||
![]() | |||||||||||||
Штат Новий Південний Уельс на мапі Австралії | |||||||||||||
|
Історично, це перший штат Австралії. Створений у 1788 році, він включав до себе більшу частину Австралійського континенту, Нової Зеландії, островів Лорд-Хау та Норфолк, проте у XIX-му столітті значні площі були відокремлені, щоб сформувати британські колонії Тасманії (1825 р.), Південної Австралії (1836 р.), Вікторії (1851 р.) та Квінсленду (1859 р.).
Станом на березень 2012 р. населення становило 7 272 800 осіб.
Назва штату походить від Південного Уельсу.
Домінік Перроттет є прем'єром Нового Південного Уельсу з жовтня 2022 року.
Рельєф
Великий Вододільний хребет (включаючи Блакитні гори), частина Австралійських Альп (включаючи Сніжні гори та гору Косцюшко)
Район Ріверіна, що зрошується річковою системою Муррей-Дарлінг-Маррамбіджі;
Особливості
Радіотелескоп в Паркерс, гора 859 м на північному сході від Сіднея з телескопами, з яких можна спостерігати центральний сектор галактики.
Столиця Австралійського союзу Канберра утворює анклав всередині штату Новий Південний Уельс, та керує островом Лорд-Хау;
Виробляються
Зернові, фрукти, цукор, тютюн, вовна, м'ясо, шкіра, добувають золото, срібло, мідь, олово, цинк, вугілля; гідроелектростанція на річці Сноуі
Населення
Населення штату становило 6,7 млн осіб (оцінка 2002 року).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelptTDFONVpHNWxlUzFqYjJ4c1lXZGxMWGRwYTJsd1pXUnBZVjh5TG1wd1p5OHhNalZ3ZUMxVGVXUnVaWGt0WTI5c2JHRm5aUzEzYVd0cGNHVmthV0ZmTWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Сідней — найбільше місто Австралії, діловий, промисловий, науковий та культурний центр, столиця штату. У місті мешкає 60 % населення штату. Портове місто розкинулось на берегах глибокої бухти Порт-Джексон. У місті виділяють південну (торгівельну) та північну (промислову) частини. Промисловість міста представлена судно-, літако-, та машинобудуванням, електротехнічною, текстильною, , харчовою та поліграфічною галузями. У місті працює 3 університети, , ряд науково-дослідних центрів; , Національний морський музей, художня галерея, найстаріший музей країни, ряд театрів, найвідоміший з яких — Сіднейський оперний театр, збудований на півострові, що глибоко вдається у води затоки. Діловий центр міста розташований поблизу моря. У центральній частині міста велика кількість парків, садів та скверів з фонтанами. Навколо центра спальні райони, у передмісті котеджні містечка. 1932 року через гавань Порт-Джексон було перекинуто сталевий арочний міст довжиною 4 км, висотою 53 м — Гарбор-Брідж. Він сполучив 6 автомобільними рядами та 4 залізничними коліями дві частини міста. Поблизу міста чудові піщані пляжі — улюблене місце відпочинку городян. Екологічною проблемою для міста, що швидко зростає, у другій половині XX століття стало забруднення навколишніх морських вод стічними водами.
Історія
- 1788-1850 — поселення ув'язнених;
- з 1819 — вільні поселення ;
- 1856 — отримано самоврядування,
- 1901 — став штатом у Співдружності Австралія.
Названий Новим Південним Уельсом Джеймсом Куком, що висадився на березі затоки Ботані Бей у 1770 році, берегова лінія якої, на його думку, нагадувала узбережжя Уельсу.
Символи штату
- Квітка: Telopea speciosissima
- Тварина: Качкодзьоб
- Птах: Кукабара велика
- Риба:
- Мінерал або дорогоцінне каміння: чорний опал
- Кольори: блакитний
Примітки
- archINFORM — 1994.
- – Australian Demographic Statistics, March 2012[недоступне посилання з липня 2019]
- Аничкин О. Н. и др., 1983.
Література
- (рос.) , , Австралия. — М. : Мысль, 1983. — 133 с. — (У карты мира)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Novi j Pivde nnij Ue ls angl New South Wales najchiselnishij za naselennyam shtat Avstraliyi Roztashovanij na pivdennomu shodi materika ta mezhuye zi shtatami Kvinslend na pivnochi Pivdennoyu Avstraliyeyu na zahodi ta Viktoriyeyu na pivdni Na shodi omivayetsya Tasmanovim morem Novij Pivdennij Uels otochuye Avstralijsku stolichnu teritoriyu de roztashovana Kanberra stolicya Avstraliyi Novij Pivdennij Uels NSW Gerb Novogo Pivdennogo Uelsu Prapor Novogo Pivdennogo Uelsu Inshi shtati Avstraliyi Pershij shtat Deviz Orta Recens Quam Pura Nites Newly Risen How Brightly You Shine Shojno pidnyavshijsya yak yaskravo ti syayesh Stolicya Sidnej Krayina Avstraliya 1 Mezhuye z susidni adminodinici Kvinslend Pivdenna Avstraliya Viktoriya Avstralijska stolichna teritoriya Oficijna mova Anglijska Naselennya povne 7 272 800 berezen 2012 Plosha povna 809 444 km Visota maksimalna 2 228 m Gora Koscyushko minimalna 0 m riven morya Chasovij poyas UTC 10 11 DST Data zasnuvannya 1788 Gubernator d Vebsajt www nsw gov au Kod ISO 3166 2 AU NSW Shtat Novij Pivdennij Uels na mapi Avstraliyi Shtat Novij Pivdennij Uels na mapi Avstraliyi Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Novij Pivdennij Uels Istorichno ce pershij shtat Avstraliyi Stvorenij u 1788 roci vin vklyuchav do sebe bilshu chastinu Avstralijskogo kontinentu Novoyi Zelandiyi ostroviv Lord Hau ta Norfolk prote u XIX mu stolitti znachni ploshi buli vidokremleni shob sformuvati britanski koloniyi Tasmaniyi 1825 r Pivdennoyi Avstraliyi 1836 r Viktoriyi 1851 r ta Kvinslendu 1859 r Stanom na berezen 2012 r naselennya stanovilo 7 272 800 osib Nazva shtatu pohodit vid Pivdennogo Uelsu Dominik Perrottet ye prem yerom Novogo Pivdennogo Uelsu z zhovtnya 2022 roku RelyefVelikij Vododilnij hrebet vklyuchayuchi Blakitni gori chastina Avstralijskih Alp vklyuchayuchi Snizhni gori ta goru Koscyushko Rajon Riverina sho zroshuyetsya richkovoyu sistemoyu Murrej Darling Marrambidzhi OsoblivostiRadioteleskop v Parkers gora 859 m na pivnichnomu shodi vid Sidneya z teleskopami z yakih mozhna sposterigati centralnij sektor galaktiki Stolicya Avstralijskogo soyuzu Kanberra utvoryuye anklav vseredini shtatu Novij Pivdennij Uels ta keruye ostrovom Lord Hau ViroblyayutsyaZernovi frukti cukor tyutyun vovna m yaso shkira dobuvayut zoloto sriblo mid olovo cink vugillya gidroelektrostanciya na richci SnouiNaselennyaNaselennya shtatu stanovilo 6 7 mln osib ocinka 2002 roku Sidnej Sidnej najbilshe misto Avstraliyi dilovij promislovij naukovij ta kulturnij centr stolicya shtatu U misti meshkaye 60 naselennya shtatu Portove misto rozkinulos na beregah glibokoyi buhti Port Dzhekson U misti vidilyayut pivdennu torgivelnu ta pivnichnu promislovu chastini Promislovist mista predstavlena sudno litako ta mashinobuduvannyam elektrotehnichnoyu tekstilnoyu harchovoyu ta poligrafichnoyu galuzyami U misti pracyuye 3 universiteti ryad naukovo doslidnih centriv Nacionalnij morskij muzej hudozhnya galereya najstarishij muzej krayini ryad teatriv najvidomishij z yakih Sidnejskij opernij teatr zbudovanij na pivostrovi sho gliboko vdayetsya u vodi zatoki Dilovij centr mista roztashovanij poblizu morya U centralnij chastini mista velika kilkist parkiv sadiv ta skveriv z fontanami Navkolo centra spalni rajoni u peredmisti kotedzhni mistechka 1932 roku cherez gavan Port Dzhekson bulo perekinuto stalevij arochnij mist dovzhinoyu 4 km visotoyu 53 m Garbor Bridzh Vin spoluchiv 6 avtomobilnimi ryadami ta 4 zaliznichnimi koliyami dvi chastini mista Poblizu mista chudovi pishani plyazhi ulyublene misce vidpochinku gorodyan Ekologichnoyu problemoyu dlya mista sho shvidko zrostaye u drugij polovini XX stolittya stalo zabrudnennya navkolishnih morskih vod stichnimi vodami Istoriya1788 1850 poselennya uv yaznenih z 1819 vilni poselennya 1856 otrimano samovryaduvannya 1901 stav shtatom u Spivdruzhnosti Avstraliya Nazvanij Novim Pivdennim Uelsom Dzhejmsom Kukom sho visadivsya na berezi zatoki Botani Bej u 1770 roci beregova liniya yakoyi na jogo dumku nagaduvala uzberezhzhya Uelsu Simvoli shtatuKvitka Telopea speciosissima Tvarina Kachkodzob Ptah Kukabara velika Riba Mineral abo dorogocinne kaminnya chornij opal Kolori blakitnijPrimitkiarchINFORM 1994 d Track Q265049 Australian Demographic Statistics March 2012 nedostupne posilannya z lipnya 2019 Anichkin O N i dr 1983 Literatura ros Avstraliya M Mysl 1983 133 s U karty mira