Ця стаття містить правописні, лексичні, граматичні, стилістичні або інші мовні помилки, які треба виправити. (вересень 2020) |
Ця стаття є сирим з іншої мови. Можливо, вона створена за допомогою машинного перекладу або перекладачем, який недостатньо володіє обома мовами. (вересень 2020) |
Новгородський дитинець також Новгородський кремль (рос. Новгородский детинец) — фортеця Великого Новгорода. Дитинець розташований на лівому березі річки Волхов. Перша літописна згадка про нього відноситься до 1044 року. Є пам'ятником архітектури федерального значення, охороняється державою. Новгородський дитинець, як частина історичного центру Великого Новгорода, входить в список всесвітньої спадщини ЮНЕСКО.
Новгородський дитинець | |
---|---|
![]() | |
58°31′17″ пн. ш. 31°16′32″ сх. д. / 58.52154900002777538° пн. ш. 31.27568000002777993° сх. д.Координати: 58°31′17″ пн. ш. 31°16′32″ сх. д. / 58.52154900002777538° пн. ш. 31.27568000002777993° сх. д. | |
Країна | ![]() |
Розташування | Великий Новгород |
Тип | кремль (фортеця) і пам'ятка архітектури[d] |
![]() ![]() Новгородський дитинець Новгородський дитинець (Росія) | |
|
Світова спадщина ЮНЕСКО |
Історія
Північна частина сучасного Дитинця колись становила собою дельту, утворену припливом Волхов з двома рукавами, територія якої ділилася на дві ділянки з острівним положенням. Р. М. Штендер припускав, що найперша фортеця займала серединну частину сучасного Дитинця у секторі між Володимирською і Пречистенською вежами (тобто центральний острівець). На думку В. Л. Яніна, найдавніший Дитинець знаходився в північно-західній частині сучасного Кремля в районі Владичного двору (тобто на північному острові).
На місці Новгородського дитинця в X—XI століттях існували житлові садиби Людина кінця. Розкопки на місці колишньої Пречистенської вежі Новгородського кремля дозволили виявити фрагменти дерев'яної городні, на яких стояла стіна. Радіовуглецевий аналіз спилів з дубових колод дав дати 951±27 рік та 918±41 рік, що, на думку Олега Олейнікова, свідчить про існування укріплення на місці північної частини Дитинця у другій-третій чверті X століття.
Дерев'яний дитинець був закладений за князя Володимира Ярославича — сина Ярослава Мудрого.
У 1045 році князь Володимир Ярославич почав зведення в Дитинці кам'яного Софійського собору північніше 13-голового дерев'яного храму «з дуба о 13 верхах», згорілого в 989 році. Головний храм Пана Великого Новгорода будували 7 років. Освячення його єпископом Лукою Жидятою відбулося в 1052 році. Після освячення Володимир Ярославич прожив менше місяця і був похований в тільки що побудованому соборі.
В 1065 році дерев'яний Дитинець був захоплений полоцьким князем Всеславом Брячиславичем. Фортеця XI століття мала тільки двоє воріт, до яких підходили головні магістралі Софійського боку — Велика вулиця Неревського кінця і Пробійна вулиця Людина кінця. Перша йшла до північних воріт, друга — до південних воріт.
Головною вулицею Дитинця була Пискупля (тобто Єпископська), що будувалася на гроші єпископа. Вона перетинала територію фортеці з заходу на схід і виходила до волховського Великого мосту.
Дубові стіни Дитинця були на практично однаковому віддаленні від Софійського собору і утворювали круглу форму укріплень.
У середині XI століття до Дитинця були приєднані північно-східна і південна частини сучасного Новгородського кремля (першу частину називали «Окром», а другу «Околотком»). У 1097 році дерев'яний Новгородський дитинець в черговий раз згорів. Знову він був збудований тільки за сина Володимира Мономаха князя Мстислава I в 1116 році. У цей же рік Дитинець був збільшений в південну сторону і досяг розмірів сучасного кремля. Загальна площа кремля всередині стін — 12,1 га.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZqTDA1dmRtZHZjbTlrWDB0eVpXMXNhVzVmTURSZlFtVnNiSFJ2ZDJWeUxtcHdaeTh4TlRCd2VDMU9iM1puYjNKdlpGOUxjbVZ0YkdsdVh6QTBYMEpsYkd4MGIzZGxjaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
У 1262 році дитинець знову згорів, але відразу був відновлений.
У 1136 році через втечу князя Всеволода Мстиславича з поля битви біля Жданової гори і його вигнання з Новгорода влада князя була сильно обмежена, і він стає залежним від віча. Князі переселяються з Дитинця на Городище, а Дитинець з цього часу стає опорою нової влади — Новгородської вічевої республіки. Значну частину Дитинця займала резиденція архієпископа — Владичний двір, який забудовується численними церквами, житловими і господарськими будівлями. У 1262 році після пожежі стіни Дитинця були відбудовані заново.
У 1333 році новгородський архієпископ Василь (Каліка) розпочав будівництво нового кам'яного Дитинця в Новгороді, побоюючись військ Івана Калити з ординцями і шведів. У 1348 році шведи, порушивши Оріховський договір, вторглися в новгородські землі, захопили Водську п'ятину і фортецю Орєшек, і тому будівельні роботи в Дитинці відновилися лише у другій половині XIV століття. Заміна дерев'яного Дитинця на кам'яний завершилася в 30-ті роки XV століття. У 1437 році через весняну повінь обвалилася частина , але через два роки ця частина стіни і дзвіниця були відновлені.
Корінна перебудова Дитинця сталася в 1478 році при Великому князі московському Івані III, коли Великий Новгород увійшов до складу Великого князівства Московського (у зв'язку з розвитком артилерії бійниці Дитинця виявилися недостатньо зручними для розміщення в них вогнепальної зброї). Реконструкція була зроблена на спільні кошти Івана III і новгородського архієпископа Геннадія. Будівництво закінчилося в 1490 році. Перебудова Дитинця була настільки значною, що фактично він був побудований заново.
7 травня 1862 року в бік Волхов обвалилась велика ділянка стіни, значна частина якої була перебудована за два роки до цього. Вперше її аварійний стан зазначався ще в середині XVII століття. Фортечна стіна була споруджена заново з нового цегли без всякого дотримання давніх форм. Заради економії її зробили значно тонше і з досить глибокими нішами. Частину нової стіни займають приміщення, влаштовані всередині стіни під архів Казенної палати.
Під час німецької окупації 1941-1944 рр. ці приміщення використовувалися гітлерівськими солдатами як казарми.
30 квітня 1991 року впала ділянка стіни біля Спаської вежі (понад 20 м), а трохи згодом, у ніч з 3 на 4 травня, поруч обвалилася частина стіни, сильно деформувавши схил валу. У 1994-1996 роках замість зруйнованого фрагмента стіни між Спаською та Княжою вежами був зведений новий.
Архітектура
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV5TDBGdVpISmxlVjlUZEhKaGRHbHNZWFJmUTJoMWNtTm9MbXB3Wnk4eU1qQndlQzFCYm1SeVpYbGZVM1J5WVhScGJHRjBYME5vZFhKamFDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlE1TDFOaGFXNTBYMU52Y0docFlWOURZWFJvWldSeVlXeGZhVzVmVG05MloyOXliMlF1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZOaGFXNTBYMU52Y0docFlWOURZWFJvWldSeVlXeGZhVzVmVG05MloyOXliMlF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUyTDFabGJHbHJhWGxmVG05MloyOXliMlJmUkdWMGFXNWxkSE5mUzI5cmRXbGZNREl1YW5Cbkx6RTJOM0I0TFZabGJHbHJhWGxmVG05MloyOXliMlJmUkdWMGFXNWxkSE5mUzI5cmRXbGZNREl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJtTDFKU05URXhPUzB3TURBMFVpNXdibWN2TWpJd2NIZ3RVbEkxTVRFNUxUQXdNRFJTTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Дитинець розташований на пагорбі вище рівня Волхову, знаходячись на висоті 10 метрів. Його форма неправильного овалу витягнута з півдня на північ і має невелике увігнуття з прибережного боку. Зовнішній периметр стін складає 1487 метрів, максимальна довжина з півночі на південь становить 565 метрів, а ширина з заходу на схід - 220 метрів. Загальна площа всередині стін становить 12,1 гектара..
Стіни та вежі Дитинця
Стіни споруджені з каменю і цегли на вапняному розчині. Їх товщина 1-2,5 цегли. Кам'яна кладка складається з вапняку і кругляка. Товщина мурів у різних частинах неоднакова — від 3,6 до 6,5 м. Висота коливається від 8 до 15 м. Відмінною рисою новгородського Дитинця було будівництво надворотних церков. У зведенні надворотних храмів Дитинця головна роль належала новгородським архієпископам, а князі в будівництві вже не брали участі. Нині велика частина стін, реставрованих у 1950—1960 рр. під керівництвом А. В. Воробйова, має вигляд XV ст.
Не всі прийняті нині назви веж історичні. Найменування «Палацова», «Княжа», «Кокуй», «Митрополича» запроваджені авторами краєзнавчої літератури на рубежі XIX—XX ст. (в матеріалах XVII—XVIII ст. постійних назв у них не було). Усередині кожна вежа поділялася на п'ять або шість ярусів. Яруси веж з'єднувалися між собою дерев'яними сходами. Кожна з башт мала виходи на бойовий хід фортечної стіни. Нижні яруси могли використовуватися для зберігання боєприпасів. Вежі, крім того, були забезпечені пристроями для підйому гармат і боєприпасів.
Вежі Дитинця
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxoTDBaeVlXZHRaVzUwYzE5TmFXaGhlV3h2ZG5OcllYbGhYMmxqYjI1ZkpUSTRUbTkyWjI5eWIyUWxNamt1Y0c1bkx6SXlNSEI0TFVaeVlXZHRaVzUwYzE5TmFXaGhlV3h2ZG5OcllYbGhYMmxqYjI1ZkpUSTRUbTkyWjI5eWIyUWxNamt1Y0c1bi5wbmc=.png)
- Спаська (1297 рік)
- Палацова
- Княжа
- Кокуй — перебудована за Петра I.
- Покровська (1305 рік)
- Златоустівська
- Митрополича — названа по найближчому митрополичому двору.
- Федоровська
- Володимирська
Не збережені вежі
Деякі вежі були зруйновані, причому замість Пречистенської і Воскресенської веж влаштовані широкі проїзні арки.
- Пречистенська (Богородицька)
- Борисоглібська
- (1296 рік)
Довжини всіх прясел стіни
Від | До | Довжина (м) |
---|---|---|
Пречистенська арка | Палацова вежа | 286 |
Палацова вежа | Спаська башта | 59 |
Спаська башта | Княжа вежа | 75 |
Княжа вежа | Вежа Кокуй | 52,5 |
Вежа Кокуй | Покровська башта | 58,9 |
Покровська башта | Златоустівська вежа | 88,4 |
Златоустівська вежа | Воскресенська арка | 100,6 |
Воскресенська арка | Митрополича вежа | 150 |
Митрополича вежа | Федоровська вежа | 62 |
Федоровська вежа | Володимирська вежа | 112,6 |
Володимирська вежа | Пречистенська арка | 172 |
Собори і церкви
Збережені
- Софійський собор
- Церква Андрія Стратилата
- Церква Сергія Радонезького. 1463 рік.
- . 1759 рік, на місці храму XIV століття, розписаного іконописцем Ісаакієм. Після ВВВ пристосована під лекторій.
Не збережені
Інші пам'ятки
- Пам'ятник «Тисячоліття Росії»
- Владична палата, готичний, 1433 рік
- Владичний двір
- Присутствені місця
Різне
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTDBKaGJtdHViM1JsWHpWZmNuVmliR1Z6WHlVeU9ERTVPVGNsTWpsZlltRmpheTVxY0djdk1qSXdjSGd0UW1GdWEyNXZkR1ZmTlY5eWRXSnNaWE5mSlRJNE1UazVOeVV5T1Y5aVlXTnJMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Вид з вежі Кокуй на Княжу, Спаську і Двірцеву вежі і стіни новгородського дитинця зображені на російських банкнотах номіналом 5000 рублів зразка 1995 року (недіюча) і номіналом 5 рублів зразка 1997 року (чинна, але фактично виведена з обігу). Архітектурна панорама Новгородського кремля в обрамленні стилізованої арки зображена на срібній монеті номіналом 200 рублів зразка 2009 року.
Див. також
Примітки
- Археолог заявил, что кремль в Великом Новгороде – древнее, чем думают [ 2018-06-24 у Wayback Machine.], 27 Января 2017
Література
- Алешковский М. Х. Архитектурный ансамбль Новгородского детинца XIV-начала XV вв. (в связи с вопросами о проникновении гражданских мотивов в военное зодчество и реставрационных тенденциях в развитии новгородской архитектуры)
- Гусев П. Новгородский Детинец по изображению на иконе Михайловской церкви // Вестник археологии и истории, издаваемый Императорским С.-Петербургским археологическим институтом. Выпуск XXII. — СПб., 1914 (Синодальная типография). — [1] с., С. 45—82
- Рождественская Л. А. Новгородский кремль: Путеводитель / Л. А. Рождественская. — Л.: Лениздат, 1980. — 184, [32] с. — 125 000 экз. (обл.)
- Трояновский С. В. О некоторых результатах раскопок в Новгородском кремле // Новгород и Новгородская Земля: История и археология. — 1998. — № 12.
Посилання
- Дитинець Великого Новгорода
- Сто великих замків
- Архітектура Новгорода Великого
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya mistit pravopisni leksichni gramatichni stilistichni abo inshi movni pomilki yaki treba vipraviti Vi mozhete dopomogti vdoskonaliti cyu stattyu pogodivshi yiyi iz chinnimi movnimi standartami veresen 2020 Cya stattya ye sirim perekladom z inshoyi movi Mozhlivo vona stvorena za dopomogoyu mashinnogo perekladu abo perekladachem yakij nedostatno volodiye oboma movami Bud laska dopomozhit polipshiti pereklad veresen 2020 Novgorodskij ditinec takozh Novgorodskij kreml ros Novgorodskij detinec fortecya Velikogo Novgoroda Ditinec roztashovanij na livomu berezi richki Volhov Persha litopisna zgadka pro nogo vidnositsya do 1044 roku Ye pam yatnikom arhitekturi federalnogo znachennya ohoronyayetsya derzhavoyu Novgorodskij ditinec yak chastina istorichnogo centru Velikogo Novgoroda vhodit v spisok vsesvitnoyi spadshini YuNESKO Novgorodskij ditinec58 31 17 pn sh 31 16 32 sh d 58 52154900002777538 pn sh 31 27568000002777993 sh d 58 52154900002777538 31 27568000002777993 Koordinati 58 31 17 pn sh 31 16 32 sh d 58 52154900002777538 pn sh 31 27568000002777993 sh d 58 52154900002777538 31 27568000002777993Krayina RosiyaRoztashuvannyaVelikij NovgorodTipkreml fortecya i pam yatka arhitekturi d Novgorodskij ditinecNovgorodskij ditinec Rosiya Mediafajli u Vikishovishi Svitova spadshina YuNESKOIstoriyaPivnichna chastina suchasnogo Ditincya kolis stanovila soboyu deltu utvorenu priplivom Volhov z dvoma rukavami teritoriya yakoyi dililasya na dvi dilyanki z ostrivnim polozhennyam R M Shtender pripuskav sho najpersha fortecya zajmala seredinnu chastinu suchasnogo Ditincya u sektori mizh Volodimirskoyu i Prechistenskoyu vezhami tobto centralnij ostrivec Na dumku V L Yanina najdavnishij Ditinec znahodivsya v pivnichno zahidnij chastini suchasnogo Kremlya v rajoni Vladichnogo dvoru tobto na pivnichnomu ostrovi Na misci Novgorodskogo ditincya v X XI stolittyah isnuvali zhitlovi sadibi Lyudina kincya Rozkopki na misci kolishnoyi Prechistenskoyi vezhi Novgorodskogo kremlya dozvolili viyaviti fragmenti derev yanoyi gorodni na yakih stoyala stina Radiovuglecevij analiz spiliv z dubovih kolod dav dati 951 27 rik ta 918 41 rik sho na dumku Olega Olejnikova svidchit pro isnuvannya ukriplennya na misci pivnichnoyi chastini Ditincya u drugij tretij chverti X stolittya Derev yanij ditinec buv zakladenij za knyazya Volodimira Yaroslavicha sina Yaroslava Mudrogo U 1045 roci knyaz Volodimir Yaroslavich pochav zvedennya v Ditinci kam yanogo Sofijskogo soboru pivnichnishe 13 golovogo derev yanogo hramu z duba o 13 verhah zgorilogo v 989 roci Golovnij hram Pana Velikogo Novgoroda buduvali 7 rokiv Osvyachennya jogo yepiskopom Lukoyu Zhidyatoyu vidbulosya v 1052 roci Pislya osvyachennya Volodimir Yaroslavich prozhiv menshe misyacya i buv pohovanij v tilki sho pobudovanomu sobori V 1065 roci derev yanij Ditinec buv zahoplenij polockim knyazem Vseslavom Bryachislavichem Fortecya XI stolittya mala tilki dvoye vorit do yakih pidhodili golovni magistrali Sofijskogo boku Velika vulicya Nerevskogo kincya i Probijna vulicya Lyudina kincya Persha jshla do pivnichnih vorit druga do pivdennih vorit Golovnoyu vuliceyu Ditincya bula Piskuplya tobto Yepiskopska sho buduvalasya na groshi yepiskopa Vona peretinala teritoriyu forteci z zahodu na shid i vihodila do volhovskogo Velikogo mostu Dubovi stini Ditincya buli na praktichno odnakovomu viddalenni vid Sofijskogo soboru i utvoryuvali kruglu formu ukriplen U seredini XI stolittya do Ditincya buli priyednani pivnichno shidna i pivdenna chastini suchasnogo Novgorodskogo kremlya pershu chastinu nazivali Okrom a drugu Okolotkom U 1097 roci derev yanij Novgorodskij ditinec v chergovij raz zgoriv Znovu vin buv zbudovanij tilki za sina Volodimira Monomaha knyazya Mstislava I v 1116 roci U cej zhe rik Ditinec buv zbilshenij v pivdennu storonu i dosyag rozmiriv suchasnogo kremlya Zagalna plosha kremlya vseredini stin 12 1 ga Sofijska dzvinicya U 1262 roci ditinec znovu zgoriv ale vidrazu buv vidnovlenij U 1136 roci cherez vtechu knyazya Vsevoloda Mstislavicha z polya bitvi bilya Zhdanovoyi gori i jogo vignannya z Novgoroda vlada knyazya bula silno obmezhena i vin staye zalezhnim vid vicha Knyazi pereselyayutsya z Ditincya na Gorodishe a Ditinec z cogo chasu staye oporoyu novoyi vladi Novgorodskoyi vichevoyi respubliki Znachnu chastinu Ditincya zajmala rezidenciya arhiyepiskopa Vladichnij dvir yakij zabudovuyetsya chislennimi cerkvami zhitlovimi i gospodarskimi budivlyami U 1262 roci pislya pozhezhi stini Ditincya buli vidbudovani zanovo U 1333 roci novgorodskij arhiyepiskop Vasil Kalika rozpochav budivnictvo novogo kam yanogo Ditincya v Novgorodi poboyuyuchis vijsk Ivana Kaliti z ordincyami i shvediv U 1348 roci shvedi porushivshi Orihovskij dogovir vtorglisya v novgorodski zemli zahopili Vodsku p yatinu i fortecyu Oryeshek i tomu budivelni roboti v Ditinci vidnovilisya lishe u drugij polovini XIV stolittya Zamina derev yanogo Ditincya na kam yanij zavershilasya v 30 ti roki XV stolittya U 1437 roci cherez vesnyanu povin obvalilasya chastina ale cherez dva roki cya chastina stini i dzvinicya buli vidnovleni Korinna perebudova Ditincya stalasya v 1478 roci pri Velikomu knyazi moskovskomu Ivani III koli Velikij Novgorod uvijshov do skladu Velikogo knyazivstva Moskovskogo u zv yazku z rozvitkom artileriyi bijnici Ditincya viyavilisya nedostatno zruchnimi dlya rozmishennya v nih vognepalnoyi zbroyi Rekonstrukciya bula zroblena na spilni koshti Ivana III i novgorodskogo arhiyepiskopa Gennadiya Budivnictvo zakinchilosya v 1490 roci Perebudova Ditincya bula nastilki znachnoyu sho faktichno vin buv pobudovanij zanovo 7 travnya 1862 roku v bik Volhov obvalilas velika dilyanka stini znachna chastina yakoyi bula perebudovana za dva roki do cogo Vpershe yiyi avarijnij stan zaznachavsya she v seredini XVII stolittya Fortechna stina bula sporudzhena zanovo z novogo cegli bez vsyakogo dotrimannya davnih form Zaradi ekonomiyi yiyi zrobili znachno tonshe i z dosit glibokimi nishami Chastinu novoyi stini zajmayut primishennya vlashtovani vseredini stini pid arhiv Kazennoyi palati Pid chas nimeckoyi okupaciyi 1941 1944 rr ci primishennya vikoristovuvalisya gitlerivskimi soldatami yak kazarmi 30 kvitnya 1991 roku vpala dilyanka stini bilya Spaskoyi vezhi ponad 20 m a trohi zgodom u nich z 3 na 4 travnya poruch obvalilasya chastina stini silno deformuvavshi shil valu U 1994 1996 rokah zamist zrujnovanogo fragmenta stini mizh Spaskoyu ta Knyazhoyu vezhami buv zvedenij novij ArhitekturaCerkva Andriya Stratilata XIV XVII st Sofijskij sobor 1045 1050 rr Vezha Kokuj Golovnij zal Vladichnoyi Granovitoyi palati Sribna moneta z seriyi Rosiya u svitovomu kulturnomu i prirodnomu spadshini YuNESKO Istorichni pam yatki Novgoroda i okolic Ditinec roztashovanij na pagorbi vishe rivnya Volhovu znahodyachis na visoti 10 metriv Jogo forma nepravilnogo ovalu vityagnuta z pivdnya na pivnich i maye nevelike uvignuttya z priberezhnogo boku Zovnishnij perimetr stin skladaye 1487 metriv maksimalna dovzhina z pivnochi na pivden stanovit 565 metriv a shirina z zahodu na shid 220 metriv Zagalna plosha vseredini stin stanovit 12 1 gektara Stini ta vezhi Ditincya Stini sporudzheni z kamenyu i cegli na vapnyanomu rozchini Yih tovshina 1 2 5 cegli Kam yana kladka skladayetsya z vapnyaku i kruglyaka Tovshina muriv u riznih chastinah neodnakova vid 3 6 do 6 5 m Visota kolivayetsya vid 8 do 15 m Vidminnoyu risoyu novgorodskogo Ditincya bulo budivnictvo nadvorotnih cerkov U zvedenni nadvorotnih hramiv Ditincya golovna rol nalezhala novgorodskim arhiyepiskopam a knyazi v budivnictvi vzhe ne brali uchasti Nini velika chastina stin restavrovanih u 1950 1960 rr pid kerivnictvom A V Vorobjova maye viglyad XV st Ne vsi prijnyati nini nazvi vezh istorichni Najmenuvannya Palacova Knyazha Kokuj Mitropolicha zaprovadzheni avtorami krayeznavchoyi literaturi na rubezhi XIX XX st v materialah XVII XVIII st postijnih nazv u nih ne bulo Useredini kozhna vezha podilyalasya na p yat abo shist yarusiv Yarusi vezh z yednuvalisya mizh soboyu derev yanimi shodami Kozhna z basht mala vihodi na bojovij hid fortechnoyi stini Nizhni yarusi mogli vikoristovuvatisya dlya zberigannya boyepripasiv Vezhi krim togo buli zabezpecheni pristroyami dlya pidjomu garmat i boyepripasiv Vezhi Ditincya Fragment Mihajlivskij ikoni Znamennya Bozhoyi Materi kincya XVII stolittya Spaska 1297 rik Palacova Knyazha Kokuj perebudovana za Petra I Pokrovska 1305 rik Zlatoustivska Mitropolicha nazvana po najblizhchomu mitropolichomu dvoru Fedorovska Volodimirska Ne zberezheni vezhi Deyaki vezhi buli zrujnovani prichomu zamist Prechistenskoyi i Voskresenskoyi vezh vlashtovani shiroki proyizni arki Prechistenska Bogorodicka Borisoglibska 1296 rik Dovzhini vsih pryasel stini Vid Do Dovzhina m Prechistenska arka Palacova vezha 286 Palacova vezha Spaska bashta 59 Spaska bashta Knyazha vezha 75 Knyazha vezha Vezha Kokuj 52 5 Vezha Kokuj Pokrovska bashta 58 9 Pokrovska bashta Zlatoustivska vezha 88 4 Zlatoustivska vezha Voskresenska arka 100 6 Voskresenska arka Mitropolicha vezha 150 Mitropolicha vezha Fedorovska vezha 62 Fedorovska vezha Volodimirska vezha 112 6 Volodimirska vezha Prechistenska arka 172 Sobori i cerkvi Zberezheni Sofijskij sobor Cerkva Andriya Stratilata Cerkva Sergiya Radonezkogo 1463 rik 1759 rik na misci hramu XIV stolittya rozpisanogo ikonopiscem Isaakiyem Pislya VVV pristosovana pid lektorij Ne zberezheni Cerkva Borisa i Gliba Inshi pam yatki Pam yatnik Tisyacholittya Rosiyi Vladichna palata gotichnij 1433 rik Vladichnij dvir Prisutstveni miscyaRizneBanknota v 5 rubliv Vid z vezhi Kokuj na Knyazhu Spasku i Dvircevu vezhi i stini novgorodskogo ditincya zobrazheni na rosijskih banknotah nominalom 5000 rubliv zrazka 1995 roku nediyucha i nominalom 5 rubliv zrazka 1997 roku chinna ale faktichno vivedena z obigu Arhitekturna panorama Novgorodskogo kremlya v obramlenni stilizovanoyi arki zobrazhena na sribnij moneti nominalom 200 rubliv zrazka 2009 roku Div takozhPrimitkiArheolog zayavil chto kreml v Velikom Novgorode drevnee chem dumayut 2018 06 24 u Wayback Machine 27 Yanvarya 2017LiteraturaAleshkovskij M H Arhitekturnyj ansambl Novgorodskogo detinca XIV nachala XV vv v svyazi s voprosami o proniknovenii grazhdanskih motivov v voennoe zodchestvo i restavracionnyh tendenciyah v razvitii novgorodskoj arhitektury Gusev P Novgorodskij Detinec po izobrazheniyu na ikone Mihajlovskoj cerkvi Vestnik arheologii i istorii izdavaemyj Imperatorskim S Peterburgskim arheologicheskim institutom Vypusk XXII SPb 1914 Sinodalnaya tipografiya 1 s S 45 82 Rozhdestvenskaya L A Novgorodskij kreml Putevoditel L A Rozhdestvenskaya L Lenizdat 1980 184 32 s 125 000 ekz obl Troyanovskij S V O nekotoryh rezultatah raskopok v Novgorodskom kremle Novgorod i Novgorodskaya Zemlya Istoriya i arheologiya 1998 12 PosilannyaDitinec Velikogo Novgoroda Sto velikih zamkiv Arhitektura Novgoroda Velikogo