Монега́ски (ліг. Munegàscu, Munegàschi, Munegàsca, Munegàsche) — народ, автохтонні піддані Князівства Монако. На 2008 р. становили 21,6 % від усього населення Князівства (приблизно 7634 осіб).
Монегаски | |
---|---|
![]() княжа родина, бл. 1730 р. | |
Кількість | ~7600 |
Ареал | Монако |
Мова | монегаська мова |
Релігія | католицизм |
Основна мова
Монегаська мова — суміш провансальської та лігурійської мов.
Етнічна історія
Першими поселенцями на території майбутнього князівства Монако, згаданими в історії, були фінікійці, які побудували тут укріплення ще в X столітті до н. е. Через п'ять століть їм на зміну прийшли греки, які заснували колонію Порт Геркулеса (Port Hercules) і звели на відокремленій скелі храм. Культ грецького напівбога Геркулеса змішався з культом місцевого одноокого бога родючості й чоловічої сили — Mono okos (звідси й назва племені). У результаті чого виник культ Геркулеса Одинокого (Herculis Monoeci).
Трохи далі від узбережжя проживало вороже монегаскам плем'я турбіасків, яке вибрало собі в вожді жінку і поклонялось великій богині-матері. Під час зіткнень турбіаски захоплювали в полон тільки юнаків і молодих чоловіків монегасків, доставляли їх у храм великої богині-матері і піддавали їх тортурам. Ворожнеча між представниками цих племен тривала до кінця XIII століття н. е.
А до кінця XIII століття на цій смузі Лігурійського узбережжя влаштувалися представники роду генуезьких феодалів Грімальді, які привели з собою італійців. Так остаточно сформувалися монегаски зі своєю мовою та традиціями.
У 2016 році американський філантроп і підприємець створив першу Асоціацію Монегасків.
Національні кольори
Національні кольори монегасків — білий, червоний, чорний.
Білий колір — найбільш священний — символізує похоронний саван — покровительки Князівства; висловлює благородство, честь, чистоту; є «чоловічим»: його носять чоловіки як символ мужності та гідності.
Червоний колір — символ крові святої мучениці, а також колір сміливості, єдності, кровного братерства монегасків.
Чорний колір — «особливий» для монегасків — символ мудрості, інтуїції, магічної сили, вважається «жіночим».
Привілеї
Як споконвічні піддані князівства монегаски мають безліч привілеїв: вони єдині, хто має право обирати парламент — Національну раду; повністю звільнені від сплати податків тощо.
Культура
Монегаська школа фехтування
Цей розділ не містить . (січень 2019) |
Значною частиною національної монегаської культури є мистецтво фехтування на ножах. Історія його виникнення не зовсім ясна. Ще древні греки, що заснували Порт Геркулеса на місці сучасного Монако в V ст. до н. е. блискуче володіли фехтуванням на коротких мечах і кинджалах. Фехтування було однією з обов'язкових дисциплін, які викладаються в давньогрецьких палестрах і гімнасіях. Місто було відоме своїм храмом Геркулеса. Його культ змішався з фалічним культом місцевого бога родючості й чоловічої сили. Цей бог був однооким (Mono okos), у результаті чого виник культ Геркулеса одноокого (Herculis Monoeci). Головне храмове свято припадало на літнє сонцестояння і згодом був перетворене на християнське свято Saint-Jean. Культ цей був настільки сильний, що деякі його пережитки збереглися аж до наших днів. Зокрема, як вважається, обрядова і культова частина монегаської школи фехтування на ножах (обряди посвячення, традиційна форма) збереглися з тих часів. У цей час була поширена грецька холодна зброя — прямі мечі, вигнуті спартанські мечі, прямі і вигнуті кинджали. Римляни, що завоювали цю колишню грецьку колонію у II ст. до н. е., зберегли і примножили грецьке мистецтво фехтування і принесли в порт Гекулеса римські мечі — Гладіус і римські прямі кинджали.
Про монегаську школу фехтування можна говорити з кінця 13 ст. н. е. Згідно з легендою, засновники князівської династії Грімальді — Франсуа Грімальді, Ораціо Гастальді, Рікардо Фієскі і представники 6-ти корсиканських сімей 8 січня 1297, переодягнувшись францисканськими монахами, проникли в замок Монако і перебили всю варту і сплячих і захопили замок. Цей день вважається днем заснування династії Грімальді і цей епізод відображений на гербі Монако. Глави перших 9-ти родин стали засновниками перших «старших» кланів. Перевдягнені «монахи» були озброєні короткими мечами і кинджалами, які було зручно ховати під рясами. Подальша середньовічна історія Монако протікала в безперервних феодальних міжусобицях, змовах і війнах. Тому дуже часто монегаски боролися за незалежність своєї країни з державами, переважаючими Монако за своєю політичною, військовою та економічною потужністю в десятки і сотні разів, поширення і розвиток отримали методи і способи партизанської війни та підпільної діяльності, тому що тільки вони давали шанс зберегти незалежність. Підступність і віроломність монегасків, їх здатність чинити жорсткий і нещадний опір переважаючим силам противників, готовність використовувати будь-які методи боротьби, починаючи від дипломатичних і закінчуючи військовими, стали «притчею во язиках» на півдні середньовічної Європи.
Тому й зброю, якою володів кожен чоловік-монегаск (а також багато жінок), була відповідною — «партизанською». У першу чергу, це були всілякі ножі, кинджали і стилети, які легко заховати і непомітно пронести в різні приміщення. Часто це коротко-клинкова зброя була потайною, тобто клинки були заховані в палиці та інших предметах.
У середні віки в Монако застосовувалося вся мислима холодна зброя тих часів, яку просто перерахувати неможливо. Але монегаски віддавали перевагу кинджалам, коротким мечам, дагам і особливо міланським стилетам. Стилети призначені для нанесення колючих ударів, зручні для прихованого носіння використовувалися також і жінками. «Міланські» стилети мали вузький 4-х гранний клинок і не мали гарди. Це була ідеальна зброя для нанесення проникаючих колотих ран, при цьому удар можна було завдати з будь-якого положення кисті.
Згодом через універсальність стилю стали використовувати інші ножі та кинджали.
Дворяни у XV столітті практикували фехтування на колючо-рубаючих шпагах і невеликих круглих щитах (для лівої руки). У XVI столітті почали використовувати дагу, що призвело до відмови від щитів. У XVII столітті дагу змінив кинджал для лівої руки. З XVIII століття практикувалося фехтування однією рукою на колючо-рубаючих шпагах. Міські та сільські жителі, моряки використовували кинджали, стилети і різні ножі. У 19 ст. традиційні стилети були витіснені ножами і кинджалами. З кінця XIX століття практично всі монегаски перейшли на ножі. Стилети залишаються відмітною зброєю Донів — глав кланів. В наш час[] використовуються викидні ножі з фіксацією клинка і «балісонгі».
Вважається, що монегаська школа фехтування веде свій початок від , який був створений в 13 ст. і існує до цього дня. Чисельність ордена всього лише 9 осіб. Набираються з дітей-сиріт, виховуються в глухому монастирі в особистій відданості князю. Великим Пріором ордена є сам князь Монако. У повсякденному житті його члени мають різні професії, носять звичайний одяг, а чорні плащі з відлогою — тільки на церемоніях. Екіпіровку членів ордена складають стилет, кийок Св. Домініка [1], 12 дротиків. Володіють мистецтвом приготування отрут. Вважається, що «Чорні брати» виконують «брудні» доручення князя, у тому числі за межами князівства.
Монегаська нація складається з 15 кланів, виникнення яких відноситься до різного часу. У кожному клані існує посада Великого Майстра (Le Grand Maitre), який відповідає за організацію процесу навчання фехтування в клані. Кожен чоловік, який досяг 16 років, зобов'язаний пройти навчання фехтуванню на ножах. Жінки, які досягли 16 років, теж можуть пройти навчання, але для них це справа добровільна. Курс навчання стандартизований монакським Комітетом по Традиціях, тобто у всіх монегаських школах всі учні проходять однаковий курс навчання. Минувши стандартний курс навчання та успішно здавши іспит стають Maestro і повноправним членом клану.
До школи приймаються як монегаски, так і іноземці. Але якщо кожен монегаски стає членом клану, то не кожному іноземцю може бути запропонована така честь.
Ті, хто досяг титулу Maestro можуть бути запрошені до Школи Фехтування Великого Майстра.
Головною метою навчання у монегаських фехтувальних школах є передача і поширення культурної традиції, а не навчання бойовому мистецтву. У першу чергу познайомити учнів з монегаськими традиціями, а вже в другу — дати найнеобхідніші відомості і навички бойового застосування ножа. Монегаське ножове фехтування не претендує на те, щоб бути «найефективнішою бойовою системою».
Монегаський стиль входить до групи нижніх (корсиканських, італійських). Відмітна особливість цієї групи — ніж береться «прямим» хватом, тобто великий і вказівний пальці озброєної руки розташовані біля гарди (ближче до клинка), а мізинець біля противаги. Основний удар — знизу вгору в живіт. Ставка робиться не на зав'язуванні фехтувального бою, а на якнайшвидше знищення противника фатальним ударом. У афоризмах викладають традиції монегасків, яких налічується 55, зокрема є наступне зауваження: «26. Не носи з собою один ніж, але ніколи не виходь з дому без двох ножів.».
Свята монегасків
26 — 27 січня — День Святої Девотти (Jour de Sainte-Devotte), небесної покровительки Князівства та роду Грімальді (Grimaldi). Відзначається з 304 р н. е..
23 — 25 червня — День Святого Жана (Jour de Saint-Jean), відзначається монегасками ще з язичницьких часів (з V ст. до н. е.) Як свято родючості, любові, загального братерства. Починається з вечірнього карнавальної ходи по старому місту «Sciaratu»: всі охочі переодягаються у карнавальні костюми і під музику йдуть від Палацовій площі до площі Казино. На площі розпалюють смолоскипи, п'ють вино і весь вечір танцюють.
19 листопада — День князя (Jour du Prince), Національний день Монако. У цей день проводиться військовий парад, а також урочиста меса на монегаській мові в Соборі Монако, на якій присутня вся Княжа сім'я та інші офіційні особи. Після меси Княжа родина відвідує Оперу Монте-Карло.
Монегаски у світовій культурі
- Люїс Бреа (Louis Brea) (1443−1520) — художник, автор двох панно, що знаходяться в наш час[] в Соборі Монако.
- Хораціо Феррарі (Horazio Ferrari) (XVI ст.) — Художник епохи Відродження, автор розписів і фресок у Княжому палаці і одного панно в Соборі.
- Domenique-Joseph Bressan (XVIII ст.) — Пейзажист епохи класицизму. Його роботи виставлені в Княжому палаці.
- Francois-Joseph Bosio (кінець XVIII — початок XIX ст.) — Придворний скульптор Наполеона I. Роботи Bosio виставлені в Луврі.
- Lully Jean Baptiste (1632—1687) — композитор, один з основоположників французької оперної школи. Творець класичних типів ліричної трагедії («Альцеста» (1674), «Тезей» (1675)) і французької оперної увертюри. Автор музики до комедій-балетів Ж.-Б. Мольєра.
- Lucchini — композитор, автор музики до національного гімну Монако (1867 р.).
- Theophile Bellando — автор слів першого гімну Монако (1848 р.).
- Luis Nutari (1879—1961) — письменник і єдиний монегаський поет, член Комітету по Традиціям, автор слів другого гімну Монако (1931).
- Luis Cannis — письменник-історик, автор книги історичних і культурних замальовок про Монако «Notre passe» (1963 р.).
Примітки
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 30 січня 2012. (дані перепису Монако 2008 року)
Ця стаття не містить . (березень 2013) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ne plutati z Naselennya Monako Monega ski lig Munegascu Munegaschi Munegasca Munegasche narod avtohtonni piddani Knyazivstva Monako Na 2008 r stanovili 21 6 vid usogo naselennya Knyazivstva priblizno 7634 osib Monegaskiknyazha rodina bl 1730 r Kilkist 7600Areal MonakoMova monegaska movaReligiya katolicizmOsnovna movaMonegaska mova sumish provansalskoyi ta ligurijskoyi mov Etnichna istoriyaPershimi poselencyami na teritoriyi majbutnogo knyazivstva Monako zgadanimi v istoriyi buli finikijci yaki pobuduvali tut ukriplennya she v X stolitti do n e Cherez p yat stolit yim na zminu prijshli greki yaki zasnuvali koloniyu Port Gerkulesa Port Hercules i zveli na vidokremlenij skeli hram Kult greckogo napivboga Gerkulesa zmishavsya z kultom miscevogo odnookogo boga rodyuchosti j cholovichoyi sili Mono okos zvidsi j nazva plemeni U rezultati chogo vinik kult Gerkulesa Odinokogo Herculis Monoeci Trohi dali vid uzberezhzhya prozhivalo vorozhe monegaskam plem ya turbiaskiv yake vibralo sobi v vozhdi zhinku i poklonyalos velikij bogini materi Pid chas zitknen turbiaski zahoplyuvali v polon tilki yunakiv i molodih cholovikiv monegaskiv dostavlyali yih u hram velikoyi bogini materi i piddavali yih torturam Vorozhnecha mizh predstavnikami cih plemen trivala do kincya XIII stolittya n e A do kincya XIII stolittya na cij smuzi Ligurijskogo uzberezhzhya vlashtuvalisya predstavniki rodu genuezkih feodaliv Grimaldi yaki priveli z soboyu italijciv Tak ostatochno sformuvalisya monegaski zi svoyeyu movoyu ta tradiciyami U 2016 roci amerikanskij filantrop i pidpriyemec stvoriv pershu Asociaciyu Monegaskiv Nacionalni koloriNacionalni kolori monegaskiv bilij chervonij chornij Bilij kolir najbilsh svyashennij simvolizuye pohoronnij savan pokrovitelki Knyazivstva vislovlyuye blagorodstvo chest chistotu ye cholovichim jogo nosyat choloviki yak simvol muzhnosti ta gidnosti Chervonij kolir simvol krovi svyatoyi muchenici a takozh kolir smilivosti yednosti krovnogo braterstva monegaskiv Chornij kolir osoblivij dlya monegaskiv simvol mudrosti intuyiciyi magichnoyi sili vvazhayetsya zhinochim PrivileyiYak spokonvichni piddani knyazivstva monegaski mayut bezlich privileyiv voni yedini hto maye pravo obirati parlament Nacionalnu radu povnistyu zvilneni vid splati podatkiv tosho KulturaMonegaska shkola fehtuvannya Cej rozdil ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cej rozdil dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno sichen 2019 Znachnoyu chastinoyu nacionalnoyi monegaskoyi kulturi ye mistectvo fehtuvannya na nozhah Istoriya jogo viniknennya ne zovsim yasna She drevni greki sho zasnuvali Port Gerkulesa na misci suchasnogo Monako v V st do n e bliskuche volodili fehtuvannyam na korotkih mechah i kindzhalah Fehtuvannya bulo odniyeyu z obov yazkovih disciplin yaki vikladayutsya v davnogreckih palestrah i gimnasiyah Misto bulo vidome svoyim hramom Gerkulesa Jogo kult zmishavsya z falichnim kultom miscevogo boga rodyuchosti j cholovichoyi sili Cej bog buv odnookim Mono okos u rezultati chogo vinik kult Gerkulesa odnookogo Herculis Monoeci Golovne hramove svyato pripadalo na litnye soncestoyannya i zgodom buv peretvorene na hristiyanske svyato Saint Jean Kult cej buv nastilki silnij sho deyaki jogo perezhitki zbereglisya azh do nashih dniv Zokrema yak vvazhayetsya obryadova i kultova chastina monegaskoyi shkoli fehtuvannya na nozhah obryadi posvyachennya tradicijna forma zbereglisya z tih chasiv U cej chas bula poshirena grecka holodna zbroya pryami mechi vignuti spartanski mechi pryami i vignuti kindzhali Rimlyani sho zavoyuvali cyu kolishnyu grecku koloniyu u II st do n e zberegli i primnozhili grecke mistectvo fehtuvannya i prinesli v port Gekulesa rimski mechi Gladius i rimski pryami kindzhali Pro monegasku shkolu fehtuvannya mozhna govoriti z kincya 13 st n e Zgidno z legendoyu zasnovniki knyazivskoyi dinastiyi Grimaldi Fransua Grimaldi Oracio Gastaldi Rikardo Fiyeski i predstavniki 6 ti korsikanskih simej 8 sichnya 1297 pereodyagnuvshis franciskanskimi monahami pronikli v zamok Monako i perebili vsyu vartu i splyachih i zahopili zamok Cej den vvazhayetsya dnem zasnuvannya dinastiyi Grimaldi i cej epizod vidobrazhenij na gerbi Monako Glavi pershih 9 ti rodin stali zasnovnikami pershih starshih klaniv Perevdyagneni monahi buli ozbroyeni korotkimi mechami i kindzhalami yaki bulo zruchno hovati pid ryasami Podalsha serednovichna istoriya Monako protikala v bezperervnih feodalnih mizhusobicyah zmovah i vijnah Tomu duzhe chasto monegaski borolisya za nezalezhnist svoyeyi krayini z derzhavami perevazhayuchimi Monako za svoyeyu politichnoyu vijskovoyu ta ekonomichnoyu potuzhnistyu v desyatki i sotni raziv poshirennya i rozvitok otrimali metodi i sposobi partizanskoyi vijni ta pidpilnoyi diyalnosti tomu sho tilki voni davali shans zberegti nezalezhnist Pidstupnist i virolomnist monegaskiv yih zdatnist chiniti zhorstkij i neshadnij opir perevazhayuchim silam protivnikiv gotovnist vikoristovuvati bud yaki metodi borotbi pochinayuchi vid diplomatichnih i zakinchuyuchi vijskovimi stali pritcheyu vo yazikah na pivdni serednovichnoyi Yevropi Tomu j zbroyu yakoyu volodiv kozhen cholovik monegask a takozh bagato zhinok bula vidpovidnoyu partizanskoyu U pershu chergu ce buli vsilyaki nozhi kindzhali i stileti yaki legko zahovati i nepomitno pronesti v rizni primishennya Chasto ce korotko klinkova zbroya bula potajnoyu tobto klinki buli zahovani v palici ta inshih predmetah U seredni viki v Monako zastosovuvalosya vsya mislima holodna zbroya tih chasiv yaku prosto pererahuvati nemozhlivo Ale monegaski viddavali perevagu kindzhalam korotkim mecham dagam i osoblivo milanskim stiletam Stileti priznacheni dlya nanesennya kolyuchih udariv zruchni dlya prihovanogo nosinnya vikoristovuvalisya takozh i zhinkami Milanski stileti mali vuzkij 4 h grannij klinok i ne mali gardi Ce bula idealna zbroya dlya nanesennya pronikayuchih kolotih ran pri comu udar mozhna bulo zavdati z bud yakogo polozhennya kisti Zgodom cherez universalnist stilyu stali vikoristovuvati inshi nozhi ta kindzhali Dvoryani u XV stolitti praktikuvali fehtuvannya na kolyucho rubayuchih shpagah i nevelikih kruglih shitah dlya livoyi ruki U XVI stolitti pochali vikoristovuvati dagu sho prizvelo do vidmovi vid shitiv U XVII stolitti dagu zminiv kindzhal dlya livoyi ruki Z XVIII stolittya praktikuvalosya fehtuvannya odniyeyu rukoyu na kolyucho rubayuchih shpagah Miski ta silski zhiteli moryaki vikoristovuvali kindzhali stileti i rizni nozhi U 19 st tradicijni stileti buli vitisneni nozhami i kindzhalami Z kincya XIX stolittya praktichno vsi monegaski perejshli na nozhi Stileti zalishayutsya vidmitnoyu zbroyeyu Doniv glav klaniv V nash chas koli vikoristovuyutsya vikidni nozhi z fiksaciyeyu klinka i balisongi Vvazhayetsya sho monegaska shkola fehtuvannya vede svij pochatok vid yakij buv stvorenij v 13 st i isnuye do cogo dnya Chiselnist ordena vsogo lishe 9 osib Nabirayutsya z ditej sirit vihovuyutsya v gluhomu monastiri v osobistij viddanosti knyazyu Velikim Priorom ordena ye sam knyaz Monako U povsyakdennomu zhitti jogo chleni mayut rizni profesiyi nosyat zvichajnij odyag a chorni plashi z vidlogoyu tilki na ceremoniyah Ekipirovku chleniv ordena skladayut stilet kijok Sv Dominika 1 12 drotikiv Volodiyut mistectvom prigotuvannya otrut Vvazhayetsya sho Chorni brati vikonuyut brudni doruchennya knyazya u tomu chisli za mezhami knyazivstva Monegaska naciya skladayetsya z 15 klaniv viniknennya yakih vidnositsya do riznogo chasu U kozhnomu klani isnuye posada Velikogo Majstra Le Grand Maitre yakij vidpovidaye za organizaciyu procesu navchannya fehtuvannya v klani Kozhen cholovik yakij dosyag 16 rokiv zobov yazanij projti navchannya fehtuvannyu na nozhah Zhinki yaki dosyagli 16 rokiv tezh mozhut projti navchannya ale dlya nih ce sprava dobrovilna Kurs navchannya standartizovanij monakskim Komitetom po Tradiciyah tobto u vsih monegaskih shkolah vsi uchni prohodyat odnakovij kurs navchannya Minuvshi standartnij kurs navchannya ta uspishno zdavshi ispit stayut Maestro i povnopravnim chlenom klanu Do shkoli prijmayutsya yak monegaski tak i inozemci Ale yaksho kozhen monegaski staye chlenom klanu to ne kozhnomu inozemcyu mozhe buti zaproponovana taka chest Ti hto dosyag titulu Maestro mozhut buti zaprosheni do Shkoli Fehtuvannya Velikogo Majstra Golovnoyu metoyu navchannya u monegaskih fehtuvalnih shkolah ye peredacha i poshirennya kulturnoyi tradiciyi a ne navchannya bojovomu mistectvu U pershu chergu poznajomiti uchniv z monegaskimi tradiciyami a vzhe v drugu dati najneobhidnishi vidomosti i navichki bojovogo zastosuvannya nozha Monegaske nozhove fehtuvannya ne pretenduye na te shob buti najefektivnishoyu bojovoyu sistemoyu Monegaskij stil vhodit do grupi nizhnih korsikanskih italijskih Vidmitna osoblivist ciyeyi grupi nizh beretsya pryamim hvatom tobto velikij i vkazivnij palci ozbroyenoyi ruki roztashovani bilya gardi blizhche do klinka a mizinec bilya protivagi Osnovnij udar znizu vgoru v zhivit Stavka robitsya ne na zav yazuvanni fehtuvalnogo boyu a na yaknajshvidshe znishennya protivnika fatalnim udarom U aforizmah vikladayut tradiciyi monegaskiv yakih nalichuyetsya 55 zokrema ye nastupne zauvazhennya 26 Ne nosi z soboyu odin nizh ale nikoli ne vihod z domu bez dvoh nozhiv Svyata monegaskiv 26 27 sichnya Den Svyatoyi Devotti Jour de Sainte Devotte nebesnoyi pokrovitelki Knyazivstva ta rodu Grimaldi Grimaldi Vidznachayetsya z 304 r n e 23 25 chervnya Den Svyatogo Zhana Jour de Saint Jean vidznachayetsya monegaskami she z yazichnickih chasiv z V st do n e Yak svyato rodyuchosti lyubovi zagalnogo braterstva Pochinayetsya z vechirnogo karnavalnoyi hodi po staromu mistu Sciaratu vsi ohochi pereodyagayutsya u karnavalni kostyumi i pid muziku jdut vid Palacovij ploshi do ploshi Kazino Na ploshi rozpalyuyut smoloskipi p yut vino i ves vechir tancyuyut 19 listopada Den knyazya Jour du Prince Nacionalnij den Monako U cej den provoditsya vijskovij parad a takozh urochista mesa na monegaskij movi v Sobori Monako na yakij prisutnya vsya Knyazha sim ya ta inshi oficijni osobi Pislya mesi Knyazha rodina vidviduye Operu Monte Karlo Monegaski u svitovij kulturi Lyuyis Brea Louis Brea 1443 1520 hudozhnik avtor dvoh panno sho znahodyatsya v nash chas koli v Sobori Monako Horacio Ferrari Horazio Ferrari XVI st Hudozhnik epohi Vidrodzhennya avtor rozpisiv i fresok u Knyazhomu palaci i odnogo panno v Sobori Domenique Joseph Bressan XVIII st Pejzazhist epohi klasicizmu Jogo roboti vistavleni v Knyazhomu palaci Francois Joseph Bosio kinec XVIII pochatok XIX st Pridvornij skulptor Napoleona I Roboti Bosio vistavleni v Luvri Lully Jean Baptiste 1632 1687 kompozitor odin z osnovopolozhnikiv francuzkoyi opernoyi shkoli Tvorec klasichnih tipiv lirichnoyi tragediyi Alcesta 1674 Tezej 1675 i francuzkoyi opernoyi uvertyuri Avtor muziki do komedij baletiv Zh B Molyera Lucchini kompozitor avtor muziki do nacionalnogo gimnu Monako 1867 r Theophile Bellando avtor sliv pershogo gimnu Monako 1848 r Luis Nutari 1879 1961 pismennik i yedinij monegaskij poet chlen Komitetu po Tradiciyam avtor sliv drugogo gimnu Monako 1931 Luis Cannis pismennik istorik avtor knigi istorichnih i kulturnih zamalovok pro Monako Notre passe 1963 r Primitki PDF Arhiv originalu PDF za 30 sichnya 2012 dani perepisu Monako 2008 roku Cya stattya ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno berezen 2013