Лускокрилі Час існування: Рання юра — наш час 200 млн років тому — дотепер | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||
Біологічна класифікація | ||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||
Підряди | ||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||
Посилання | ||||||||||||||||||
|
Лускокри́лі, або метелики, молі (Lepidóptera) — ряд комах з повним метаморфозом. Виник, імовірно, у середині мезозою, викопні рештки надійних представників ряду відомі з юрського періоду. Найбільш характерна особливість комах, які належать до цього ряду — це наявність густого покриву хітинових лусочок (сплощених волосків) на крилах (при цьому лусочки розташовані як на жилках, так і на криловій пластинці між ними). Для більшості видів має спеціалізований сисний ротовий апарат з хоботком, утвореним подовженими лопатями нижньої щелепи.
Розвиток з повним перетворенням: є стадії яйця, личинки (званої гусеницею), лялечки та імаго. Личинка червоподібна, характеризується недорозвиненими черевними ногами, потужно склеротізованними покривами голови, гризучим ротовим апаратом і парними залозами, виділення з яких, при контакті з повітрям, утворюють шовкову нитку.
Надзвичайна різноманітність форм метеликів є їхньою вражаючою особливістю. Лускокрилі — один із рядів комах, найчисленніших за кількістю видів. Представники ряду поширені на всіх континентах, за винятком Антарктиди. 55 видів лускокрилих занесено до Червоної книги України.
Лепідоптерологія — це наука, яка вивчає метеликів.
Етимологія назви
Латинська назва ряду Lepidoptera походить від дав.-гр. λεπίς, род. відм. λεπίδος — «луска» і πτερόν — «крило».
Свою назву «лускокрилі» представники ряду отримали у зв'язку з тим, що їх крила вкриті лусочками, що являють собою видозмінені щетинки.
Загальновживана українська назва представників даного ряду — «метелики» сходить до прасл. *motyl'ь (пор. рос. мотылёк, чеськ. motýl, пол. motyl — «метелик»), яке є похідним від дієслова *mesti, *motati sę («кружляти, рухатися ривками») через особливості польоту цих комах.
Назва «міль» походить від прасл. *molь, яке, за однією версією, є похідним від * melti «молоти» (тоді етимологічне значення слова — «дрібнюча (шкідлива) комаха»), за іншою, пов'язане з дав.-гр. μῆλον «дрібна худоба», ірл. míl «тварина» (з етимологічним значенням «дрібна тварина»).
Загальновживана російська назва — «бабочка» сходить до прасл. * babъka (< *baba) «стара, бабка» і уявлення про цих комах, як про душі померлих. І донині в багатьох селах Росії їх називають «бабуля», «бабушка», «бабучка», «бабурка», «баба».
Англійська назва butterfly, дослівно «масляна муха», виникла з середньовічного повір'я, що в образі метеликів ховаються ельфи, які прилітають красти молоко та вершкове масло (англ. butter). Існує також версія, що таку назву вони отримали через свої екскременти, схожі за кольором на вершкове масло.
Філогенія та еволюція
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpqTDFCeWIyUnllV0Z6TG5CdVp5OHlNakJ3ZUMxUWNtOWtjbmxoY3k1d2JtYz0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpoTDBKaGNtOXVhV0ZmWW5KbGRtbGpiM0p1YVhNdWFuQm5Mekl5TUhCNExVSmhjbTl1YVdGZlluSmxkbWxqYjNKdWFYTXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
З погляду філогенії лускокрилі найближчі з волохокрильцями (Trichoptera), разом з якими вони утворюють групу . Представники обох рядів мають багато спільних ознак: самиці, а не самці, є гетерогаметними, що не характерно для інших рядів комах; є щільні волоски на крилах; специфічне жилкування передніх крил; наявність у личинок спеціалізованих залоз, що виробляють шовк. Лускокрилі, своєю чергою, відрізняються від волохокрильців деякими особливостями жилкування крил, а також формою волосків, які у них модифіковані в лусочки. Імовірно, представники Amphiesmenoptera почали еволюціонувати безпосередньо в юрському періоді, відокремившись від вимерлої групи . Найдавніші викопні рештки лускокрилих, віком 190 млн років, були знайдені у відкладеннях раннього юрського періоду поблизу Дорсета у Великій Британії й відомі під назвою Archaeolepis mane. Вони являють собою відбиток пари крил, покритих лусочками, з жилкуванням схожим на таке у представників ряду волохокрильців. Рід, який описали на підставі цих залишків — Archaeolepis, є найбільш раннім з відомих викопних лускокрилих.
Розвиток ряду відбувався в крейдяному періоді. Їхні активні рослиноїдні личинки харчувалися зеленими тканинами рослин, а крилаті дорослі особини (імаго) проявляли малу активність, їхній ротовий апарат був слабо розвиненим. З часом, шляхом нескладної перебудови їхні ротові органи подовжилися та утворили м'який і довгий хоботок, здатний всмоктувати рідини, що дозволило їм активно харчуватися нектаром квітів. Тривалість життя та абсолютні розміри крилатої фази збільшилася, а політ покращився. Також лускокрилі виробили різноманітне яскраве забарвлення крил, на яких виникли складні малюнки. Поява яскравого забарвлення лускокрилих, безсумнівно, деякою мірою показує їхні тісні зв'язки з рослинами, квітки яких вони відвідують для харчування нектаром. Бурхливий розквіт лускокрилих безпосередньо пов'язаний з поширенням квіткових рослин, який стався в середині крейдяного періоду — близько 100 млн років тому. Метелики, своєю чергою, сприяли поширенню квіткових рослин, виступаючи в ролі їхніх запилювачів. Історія становлення лускокрилих і квіткових рослин є яскравим прикладом сингенетичного розвитку двох груп організмів, який відбувався відносно швидкими темпами в обох групах одночасно.
Залишки найдавніших лускокрилих виявлені у відкладеннях другої половини нижньої крейди та належать до представників найбільш примітивного підряду . Також з самого початку верхнього крейдяного періоду виявлені численні міни на листках покритонасінних рослин. У олігоцені вперше з'являються лускокрилі з гусеницями, що ведуть відкритий спосіб життя — представники родин: Hesperioidea, Papilionoidea, , Nymphalidae і Noctuoidea.
Систематика та класифікація
Систематика лускокрилих, представлена в різних роботах, відображає різні погляди їх авторів і є дискусійною. Не вщухають суперечки, що стосуються систематичного положення або необхідності збереження статусу цілого ряду таксонів. Наприклад, одні дослідники вважають та самостійними видами, а інші відносять їх до підвидів . Дослідження ДНК свідчать, що деякі з відомих сьогодні видів повинні бути розділені. Добре відомим прикладом є випадок, коли на перший погляд ідентичні Colias alfacariensis і Colias hyale, раніше вважалися одним видом, були розділені на два, після того як були виявлені істотні відмінності в будові їх гусениць і лялечок.
Сучасна класифікація лускокрилих виділяє чотири підряди:
- первинні зубаті молі (Zeugloptera) — нині представлений однією надродиною ;
- безхоботкові (Aglossata) — представлений однією надродиною Agathiphagoidea з єдиною родиною ;
- гетеробатмії (Heterobathmiina) — представлений однією надродиною Heterobathmioidea, яка включає єдину родину ;
- хоботкові (Glossata) — найчисленніший підряд, до якого входить більш ніж 150 тисяч видів.
Можна зустріти й інші (які не зовсім відповідають сучасній науковій класифікації) варіанти поділу лускокрилих на групи. Зокрема, також часом виділяють чотири великі групи:
- нижчі різновусі метелики,
- трав'яницеподібні метелики,
- денні, або булавовусі, метелики,
- вищі різновусі метелики.
Останню групу часто називають нічними метеликами, що не зовсім коректно, оскільки багато з них ведуть денний спосіб життя. Булавовусі метелики відрізняються від різновусих рядом характерних ознак: формою вусиків, механізмом кріплення крил до грудей, забарвленням, формою тіла і часом найбільшої активності. Для денних характерні булавоподібні вусики. Вищі різновусі метелики, більшість з яких активні в темний час доби, мають ниткоподібні або перисті вусики. Механізм кріплення передніх і задніх крил до грудей різний — булавоусі метелики здатні складати крила «за спиною», в той час як різновусі метелики залишають крила розкритими або складають їх «хаткою». Однак існують і винятки. Відомі булавовусі метелики, що в спокої сидять з розпростертими крилами, та мають товсте черевце, найбільш активні у темний час доби. Також, навпаки, є різновусі метелики з яскравим забарвленням, тонкими булавоподібними вусиками, струнким черевцем, активні у світлий час доби.
Чисельність видів
Лускокрилі належать до одного з найчисленніших за кількістю видів ряду комах. Станом на серпень 2013 року відомо 158 570 видів, включно зі 147 вимерлими видами. Припускають, що до 100 000 видів залишаються все ще не відомими науці. Таким чином, загальна кількість наявних на планеті видів лускокрилих може бути оцінена приблизно в 200 000 — 225 000 видів.
Лускокрилі є дуже різноманітними, а більшість їхніх видів погано вивченими. Деякі з описаних видів відомі за знахідками з однієї єдиної місцевості або навіть за єдиною особиною.
Будова тіла
Тіло лускокрилих видовжене, на ньому найбільше помітні вкриті лусками і волосками крила — придатки грудей.
Голова несе пару антен, які мають різноманітну будову: ниткуваті, булавчасті, веретенисті, пильчасті, гребінчасті та інші. Ротовий апарат завжди сисного типу. Між парою губних знаходиться згорнутий у спіраль хоботок, що складається з двох видозміненних видовженних максил, що мають на внутрішній поверхні жолобки. Іноді ротові частини редуковані. По боках голови знаходяться фасеткові очі, часто добре розвинені.
До грудей кріпляться ноги ходильного типу. У деяких видів (сонцевики) перша пара ніг недорозвинена і не виконує функції ходіння.
Крила часто великі, вкриті подібно до черепиці лусками, що надають крилу забарвлення. Луски містять пігменти різного кольору, що дозволяють їм утворювати малюнок, іноді досить складний. На крилах метеликів розрізняють такі елементи візерунку як крапки, штрихи, стрічки, перепаски, прості або очкуваті плями тощо. Також деякі метелики мають оптичне забарвлення, викликане особливою формою поверхні лусок, яка специфічно відбиває світло (дисперсія і створює блакитно-фіолетовий відблиск, а у деяких видів також і в ультрафіолетовому спектрі. Крила самців іноді вкриті особливими лусками андроконіями, які поєднані із залозами, що секретують характерні для певного виду пахучі речовини (іноді їх може відчувати і людина). Такі луски можуть бути розташовані по всьому крилу чи зібрані в андроконіальні плями і допомагають у розпізнаванні самицями самців. У самиць деяких видів крила не розвиваються. Значний внесок у дослідження забарвлення крил метеликів, його еволюцію та біологічну роль зробив ентомолог Б. М. Шванвич.
Черевце метеликів видовжене, вкрите лусками, що іноді утворюють візерунок, у самиць часто потовщене. Складається з десяти сегментів, останні 2 сегменти у самців і 3 у самиць перетворені на зовнішні статеві органи.
Життєвий цикл
Життєвий цикл лускокрилих проходить з повним перетворенням через чотири стадії: яйце, личинка, лялечка, імаго.
Яйце
Всі лускокрилі відкладають яйця (серед них немає живородних видів). Яйця лускокрилих дуже різняться між собою як за зовнішнім виглядом, так і за розмірами та формою яйцекладки, тому часто можна вказати, якому виду метеликів належить яйцекладка. Відкладають яйця метелики також по-різному. Деякі види відкладають усі яйця за один раз, інші роблять декілька кладок. В одній кладці може бути від одного яйця до кількох тисяч.
Личинка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelprTDB0c1pXbHVaWEpHZFdOb2N5VXlPRkpoZFhCbEpUSTVMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFMYkdWcGJtVnlSblZqYUhNbE1qaFNZWFZ3WlNVeU9TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Личинка лускокрилих називається гусениця. Більша частина гусениць — фітофаги, тобто живляться рослинами. Але серед них трапляються і інші види живлення, наприклад, кератофагія (живлення волосяним покривом, характерне для багатьох молей), ксилофагія (живлення деревиною, в родині ), хижацтво та деякі інші.
На нижній губі гусениць є . Пересуваючись, гусениця лишає за собою слід з павутини. Багато видів плетуть з павутиння кокони, інші за його допомогою скріплюють листки , утворюючи таким чином камеру, в якій живуть. Деякі види утворюють колонії на цій стадії.
Покрив гусениці, як і всіх інших комах, утворений з хітину, тому, зростаючи, їм необхідно час від часу линяти. Після линяння покрив на деякий час залишається м'яким, що дозволяє гусениці рости. Ріст та линька регулюються спеціальним гормоном линяння — екдизоном. У гусениці останнього віку цей гормон не виділяється, і замість чергового линяння вона заляльковується.
Лялечка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN6TDBOb2NubHpZV3hwY3pVMU1EUXVhbkJuTHpJd01IQjRMVU5vY25sellXeHBjelUxTURRdWFuQm4uanBn.jpg)
Лялечка — це стадія спокою лускокрилих, під час якої проходить структурна перебудова тварини, і з личинкових органів утворюються імагінальні. Лялечка є нерухомою (лише декілька дорсальних сегментів черевця рухливі). Деякі види лускокрилих зимують на цій стадії.
Імаго
Із лялечки виходить доросла комаха — імаго. Ця форма є статевозрілою, тобто здатна до розмноження. У перші хвилини комаха ще не здатна літати. У цей час крила розпрямляються під тиском гемолімфи, яка заповнює судини, та тверднуть, відбувається остаточне набуття забарвлення. Імаго більшості видів живляться нектаром квітів або соками рослинного чи тваринного походження. Інколи взагалі не живляться (). Основна функція цієї стадії життєвого циклу — розмноження та розселення.
Стадія імаго триває від кількох годин до багатьох місяців (у видів, що зимують на цій стадії).
Поширення
Лускокрилі поширені на всіх континентах крім Антарктиди і найбільшого різноманіття досягають у тропіках. У Центральній Європі налічується більше 4000 видів. У світовій фауні описано понад 160 000 видів.
На сьогоднішній день дуже багато видів знаходяться на межі зникнення, переважно через знищення їхніх біотопів (місць, де вони живуть). Багато видів виловлюються для колекцій, що також завдає великої шкоди чисельності їх популяцій.
Так, в Україні, станом на 2023 рік, у межах Національного природного парку «Тузловські лимани» зафіксовано тільки трохи більше ніж 350 видів лускокрилих (метеликів).
Класифікація
Систематика ряду на сьогодні недостатньо розроблена. Традиційно лускокрилих поділяли на два великі підряди рівнокрилих та різнокрилих, але ця класифікація виявилася занадто штучною. Часто для зручності метеликів поділяють на денних (булавовусих, або великокрилих) та нічних (малокрилих, молей). Проте ці групи також не є таксонами і не мають наукового значення. Найкрупніша категорія рівня нижче ряду — це надродина. У фауні Європи налічується 33 надродини. Усього в світовій фауні налічують від 100 до 200 родин (систематики ряду ще не дійшли згоди щодо їхньої кількості, але останнім часом спостерігається тенденція до збільшення кількості родин і зменшення їх об'єму).
Біологічна роль та значення в народному господарстві
Більшість видів лускокрилих на стадії імаго живиться нектаром квітів, і тому є важливими запильниками багатьох видів рослин. Гусениці живляться переважно листям рослин, і, розвиваючись у великій кількості, можуть нерідко викликати загибель рослин (навіть дерев), або призводять до того, що рослина не здатна утворити насіння. Це часто завдає великих збитків сільському та лісовому господарству. Таке явище характерне тільки для деяких видів метеликів, наприклад, біланів, совок.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEzTDAxdmNtOWZVM0JvYVc1NFh6QTNMVEEyTFRBM0xtcHdaeTh5TURCd2VDMU5iM0p2WDFOd2FHbHVlRjh3Tnkwd05pMHdOeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
На стадії гусениці, переважна більшість видів лускокрилих живляться рослинами, що не мають сільськогосподарського значення. Деякі з цих метеликів живляться дуже обмеженою кількістю видів рослин (олігофагія). Наприклад, поліксена (Zerynthia polyxena) живиться лише 4 видами рослин роду Aristolochia (хвильовик). Через зменшення біорізноманіття навколишнього середовища та руйнування природних біотопів, багато видів метеликів в Україні знаходяться під загрозою зникнення. Тому в екології вважається, що наявність багатьох видів лускокрилих у певній місцевості свідчить про її «екологічне здоров'я» (так звана біоіндикація).
Лускокрилі посідають важливе місце в кругообігу речовин у природі, оскільки вони живляться рослинною їжею, а самі є кормовою базою для багатьох видів хижаків, особливо птахів, та паразитів.
Декілька видів шовкопрядів вирощуються в штучних умовах заради отримання шовку. Вагомий внесок у вивчення і удосконалення їх використання у шовківництві зробили українські ентомологи О. З. Злотін і М. М. Синицький.
Багато видів метеликів, особливо тропічних, є об'єктами колекціонування, а часто і дизайну.
Див. також
Посилання
- Метелики Криму — фотогалерея. Архів оригіналу за 26 листопада 2012. Процитовано 8 грудня 2013.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|3=
() (рос.) - Метелики Європи. Архів оригіналу за 26 листопада 2012. Процитовано 19 квітня 2019.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|3=
() (англ.) (нім.) (пол.) (рос.) - Галерея лепідоптерологов Росії та суміжних країн. Архів оригіналу за 26 листопада 2012. Процитовано 27 липня 2013.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|3=
() (рос.) - Метелики Кавказу і півдня Росії. Архів оригіналу за 26 листопада 2012. Процитовано 19 квітня 2019.(рос.)
- Лускокрилі (Macrolepidoptera) Палеарктики: спостереження, пошук і утримання гусені. Архів оригіналу за 26 листопада 2012. Процитовано 19 квітня 2019.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|3=
() - Colour Atlas of the Siberian Lepidoptera (англ.). Архів оригіналу за 26 листопада 2012. Процитовано 27 липня 2013.
- The Global Lepidoptera Names Index (англ.). Архів оригіналу за 26 листопада 2012. Процитовано 27 липня 2013.
Джерела
- Этимологический словарь славянских языков. — М. : Наука, 1993. — Т. 18. — С. 137.
- Этимологический словарь славянских языков. — М. : Наука, 1994. — Т. 20. — С. 84—85.
- Етимологічний словник української мови : в 7 т. / редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 1989. — Т. 3 : Кора — М / Ін-т мовознавства ім. О. О. Потебні АН УРСР ; укл.: Р. В. Болдирєв та ін. — 552 с. — .
- Этимологический словарь славянских языков. — М. : Наука, 1992. — Т. 19. — С. 203—205.
- Фасмер М. Этимологический словарь русского языка. — М. : Прогресс, 1964—1973. — Т. 1. — С. 100.
- Этимологический словарь славянских языков. — М. : Наука, 1974. — Т. 1. — С. 107.
- Шарман Эпт Рассел. Роман с бабочками. Как человек влюбился в насекомое. — М. : Колибри, 2005.
- Grimaldi, D. & Engel, M. S. (2005). Cambridge University Press (ред.). . Cambridge, etc. ISBN . Архів оригіналу за 15 серпня 2018. Процитовано 6 жовтня 2013.
- P. E. S. Whalley. 1985. The systematics and palaeogeography of the Lower Jurassic insects of Dorset, England. Bulletin of the British Museum of Natural History (Geology) 39(3):107—189.
- Орлов Ю. А. (ред.) — Основы палеонтологии (в 15 томах) том 9. Членистоногие — трахейные и хелицеровые
- Б. Б. Родендорф, А. П. Расницын. Историческое развитие класса насекомых. — М. : Наука, 1980. — С. 181—184.
- David Grimaldi, [ru]. Evolution of the Insects. — Cambridge University Press, 2005. — 755 p. — (Cambridge Evolution Series) — , .
- Penz, C.M. & P.J. DeVries (2002) Phylogenetic analysis of Morpho butterflies (Nymphalidae, Morphinae): Implications for classification and natural history. American Museum Novitates, 3374: 1-33.
- Blandin, P. 1993. The genus Morpho, Lepidoptera Nymphalidae. Part 2. The subgenera Iphixibia, Cytheritis, Balachowskyna, and Cypritis. Sciences Nat, Venette.
- . Архів оригіналу за 7 жовтня 2013. Процитовано 6 жовтня 2013.
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|3=
() - Каабак Л. В., Сочивко А. В. Бабочки мира. — М. : Аванта+, 2003. — .
- Zhang, Z.-Q. «Phylum Athropoda». — In: Zhang, Z.-Q. (Ed.) «Animal Biodiversity: An Outline of Higher-level Classification and Survey of Taxonomic Richness (Addenda 2013)».. — Auckland : Magnolia Press, 2013. — Т. 3703, № 1. — С. 17–26. — ISSN 1175-5326. — (paperback) (online edition).
- The Lepidoptera Taxome Project Draft Proposals and Information. Centre for Ecology and Evolution , University College London. Архів оригіналу за 18 серпня 2011. Процитовано 5 листопада 2009.
- В. І. Кузнєцов , А. А. Стекольников. Нові підходи до систематики лускокрилих світової фауни. — СПб . : Наука, 2001. — С. 5. — (Праці ЗІН) — 655 прим.
- У парку "Тузловські лимани" показали величезних метеликів: розмах крил до 15 см (фото). 26.07.2023, 20:21
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Luskokrili Chas isnuvannya Rannya yura nash chas 200 mln rokiv tomu doteperImago minlivcya velikogo Apatura iris Chervona kniga Ukrayini Biologichna klasifikaciyaDomen Eukarioti Eukaryota Carstvo Tvarini Animalia Pidcarstvo Spravzhni bagatoklitinni tvarini Eumetazoa Tip Chlenistonogi Arthropoda Klas Komahi Insecta Pidklas Krilati komahi Pterygota Infraklas Novokrili Neoptera Nadryad Golometabola Holometabola Ryad Luskokrili Lepidoptera Linnaeus 1758Pidryadi Hobotkovi meteliki Glossata PosilannyaVikishovishe LepidopteraEOL 747ITIS 117232NCBI 7088Fossilworks 71428Zapit Metelik perenapravlyaye syudi div takozh inshi znachennya Luskokri li abo meteliki moli Lepidoptera ryad komah z povnim metamorfozom Vinik imovirno u seredini mezozoyu vikopni reshtki nadijnih predstavnikiv ryadu vidomi z yurskogo periodu Najbilsh harakterna osoblivist komah yaki nalezhat do cogo ryadu ce nayavnist gustogo pokrivu hitinovih lusochok sploshenih voloskiv na krilah pri comu lusochki roztashovani yak na zhilkah tak i na krilovij plastinci mizh nimi Dlya bilshosti vidiv maye specializovanij sisnij rotovij aparat z hobotkom utvorenim podovzhenimi lopatyami nizhnoyi shelepi Rozvitok z povnim peretvorennyam ye stadiyi yajcya lichinki zvanoyi guseniceyu lyalechki ta imago Lichinka chervopodibna harakterizuyetsya nedorozvinenimi cherevnimi nogami potuzhno sklerotizovannimi pokrivami golovi grizuchim rotovim aparatom i parnimi zalozami vidilennya z yakih pri kontakti z povitryam utvoryuyut shovkovu nitku Nadzvichajna riznomanitnist form metelikiv ye yihnoyu vrazhayuchoyu osoblivistyu Luskokrili odin iz ryadiv komah najchislennishih za kilkistyu vidiv Predstavniki ryadu poshireni na vsih kontinentah za vinyatkom Antarktidi 55 vidiv luskokrilih zaneseno do Chervonoyi knigi Ukrayini Lepidopterologiya ce nauka yaka vivchaye metelikiv Etimologiya nazviLatinska nazva ryadu Lepidoptera pohodit vid dav gr lepis rod vidm lepidos luska i pteron krilo Svoyu nazvu luskokrili predstavniki ryadu otrimali u zv yazku z tim sho yih krila vkriti lusochkami sho yavlyayut soboyu vidozmineni shetinki Zagalnovzhivana ukrayinska nazva predstavnikiv danogo ryadu meteliki shodit do prasl motyl por ros motylyok chesk motyl pol motyl metelik yake ye pohidnim vid diyeslova mesti motati se kruzhlyati ruhatisya rivkami cherez osoblivosti polotu cih komah Nazva mil pohodit vid prasl mol yake za odniyeyu versiyeyu ye pohidnim vid melti moloti todi etimologichne znachennya slova dribnyucha shkidliva komaha za inshoyu pov yazane z dav gr mῆlon dribna hudoba irl mil tvarina z etimologichnim znachennyam dribna tvarina Zagalnovzhivana rosijska nazva babochka shodit do prasl babka lt baba stara babka i uyavlennya pro cih komah yak pro dushi pomerlih I donini v bagatoh selah Rosiyi yih nazivayut babulya babushka babuchka baburka baba Anglijska nazva butterfly doslivno maslyana muha vinikla z serednovichnogo povir ya sho v obrazi metelikiv hovayutsya elfi yaki prilitayut krasti moloko ta vershkove maslo angl butter Isnuye takozh versiya sho taku nazvu voni otrimali cherez svoyi ekskrementi shozhi za kolorom na vershkove maslo Filogeniya ta evolyuciyaMalyunok skam yanilosti Prodryas persephone Vid nalezhit do rodini sonceviki Yedinij vidomij ekzemplyar cogo vidu buv znajdenij u Kolorado SShA Na vidbitku povnistyu zberigsya ves metelik vklyuchno z rotovim aparatom vusikami ta navit detalyami malyunka na krilah Najdrevnishim vidom z nini nayavnih na Zemli dennih luskokrilih ye predstavnik rodini kosatcevih endemik Meksiki Vona maye spilni risi z vikopnim taksonom i vvazhayetsya najbilsh primitivnim vidom rodini Papilionidae Z poglyadu filogeniyi luskokrili najblizhchi z volohokrilcyami Trichoptera razom z yakimi voni utvoryuyut grupu Predstavniki oboh ryadiv mayut bagato spilnih oznak samici a ne samci ye geterogametnimi sho ne harakterno dlya inshih ryadiv komah ye shilni voloski na krilah specifichne zhilkuvannya perednih kril nayavnist u lichinok specializovanih zaloz sho viroblyayut shovk Luskokrili svoyeyu chergoyu vidriznyayutsya vid volohokrilciv deyakimi osoblivostyami zhilkuvannya kril a takozh formoyu voloskiv yaki u nih modifikovani v lusochki Imovirno predstavniki Amphiesmenoptera pochali evolyucionuvati bezposeredno v yurskomu periodi vidokremivshis vid vimerloyi grupi Najdavnishi vikopni reshtki luskokrilih vikom 190 mln rokiv buli znajdeni u vidkladennyah rannogo yurskogo periodu poblizu Dorseta u Velikij Britaniyi j vidomi pid nazvoyu Archaeolepis mane Voni yavlyayut soboyu vidbitok pari kril pokritih lusochkami z zhilkuvannyam shozhim na take u predstavnikiv ryadu volohokrilciv Rid yakij opisali na pidstavi cih zalishkiv Archaeolepis ye najbilsh rannim z vidomih vikopnih luskokrilih Rozvitok ryadu vidbuvavsya v krejdyanomu periodi Yihni aktivni roslinoyidni lichinki harchuvalisya zelenimi tkaninami roslin a krilati dorosli osobini imago proyavlyali malu aktivnist yihnij rotovij aparat buv slabo rozvinenim Z chasom shlyahom neskladnoyi perebudovi yihni rotovi organi podovzhilisya ta utvorili m yakij i dovgij hobotok zdatnij vsmoktuvati ridini sho dozvolilo yim aktivno harchuvatisya nektarom kvitiv Trivalist zhittya ta absolyutni rozmiri krilatoyi fazi zbilshilasya a polit pokrashivsya Takozh luskokrili virobili riznomanitne yaskrave zabarvlennya kril na yakih vinikli skladni malyunki Poyava yaskravogo zabarvlennya luskokrilih bezsumnivno deyakoyu miroyu pokazuye yihni tisni zv yazki z roslinami kvitki yakih voni vidviduyut dlya harchuvannya nektarom Burhlivij rozkvit luskokrilih bezposeredno pov yazanij z poshirennyam kvitkovih roslin yakij stavsya v seredini krejdyanogo periodu blizko 100 mln rokiv tomu Meteliki svoyeyu chergoyu spriyali poshirennyu kvitkovih roslin vistupayuchi v roli yihnih zapilyuvachiv Istoriya stanovlennya luskokrilih i kvitkovih roslin ye yaskravim prikladom singenetichnogo rozvitku dvoh grup organizmiv yakij vidbuvavsya vidnosno shvidkimi tempami v oboh grupah odnochasno Zalishki najdavnishih luskokrilih viyavleni u vidkladennyah drugoyi polovini nizhnoyi krejdi ta nalezhat do predstavnikiv najbilsh primitivnogo pidryadu Takozh z samogo pochatku verhnogo krejdyanogo periodu viyavleni chislenni mini na listkah pokritonasinnih roslin U oligoceni vpershe z yavlyayutsya luskokrili z gusenicyami sho vedut vidkritij sposib zhittya predstavniki rodin Hesperioidea Papilionoidea Nymphalidae i Noctuoidea Sistematika ta klasifikaciyaSistematika luskokrilih predstavlena v riznih robotah vidobrazhaye rizni poglyadi yih avtoriv i ye diskusijnoyu Ne vshuhayut superechki sho stosuyutsya sistematichnogo polozhennya abo neobhidnosti zberezhennya statusu cilogo ryadu taksoniv Napriklad odni doslidniki vvazhayut ta samostijnimi vidami a inshi vidnosyat yih do pidvidiv Doslidzhennya DNK svidchat sho deyaki z vidomih sogodni vidiv povinni buti rozdileni Dobre vidomim prikladom ye vipadok koli na pershij poglyad identichni Colias alfacariensis i Colias hyale ranishe vvazhalisya odnim vidom buli rozdileni na dva pislya togo yak buli viyavleni istotni vidminnosti v budovi yih gusenic i lyalechok Suchasna klasifikaciya luskokrilih vidilyaye chotiri pidryadi pervinni zubati moli Zeugloptera nini predstavlenij odniyeyu nadrodinoyu bezhobotkovi Aglossata predstavlenij odniyeyu nadrodinoyu Agathiphagoidea z yedinoyu rodinoyu geterobatmiyi Heterobathmiina predstavlenij odniyeyu nadrodinoyu Heterobathmioidea yaka vklyuchaye yedinu rodinu hobotkovi Glossata najchislennishij pidryad do yakogo vhodit bilsh nizh 150 tisyach vidiv Mozhna zustriti j inshi yaki ne zovsim vidpovidayut suchasnij naukovij klasifikaciyi varianti podilu luskokrilih na grupi Zokrema takozh chasom vidilyayut chotiri veliki grupi nizhchi riznovusi meteliki trav yanicepodibni meteliki denni abo bulavovusi meteliki vishi riznovusi meteliki Ostannyu grupu chasto nazivayut nichnimi metelikami sho ne zovsim korektno oskilki bagato z nih vedut dennij sposib zhittya Bulavovusi meteliki vidriznyayutsya vid riznovusih ryadom harakternih oznak formoyu vusikiv mehanizmom kriplennya kril do grudej zabarvlennyam formoyu tila i chasom najbilshoyi aktivnosti Dlya dennih harakterni bulavopodibni vusiki Vishi riznovusi meteliki bilshist z yakih aktivni v temnij chas dobi mayut nitkopodibni abo peristi vusiki Mehanizm kriplennya perednih i zadnih kril do grudej riznij bulavousi meteliki zdatni skladati krila za spinoyu v toj chas yak riznovusi meteliki zalishayut krila rozkritimi abo skladayut yih hatkoyu Odnak isnuyut i vinyatki Vidomi bulavovusi meteliki sho v spokoyi sidyat z rozprostertimi krilami ta mayut tovste cherevce najbilsh aktivni u temnij chas dobi Takozh navpaki ye riznovusi meteliki z yaskravim zabarvlennyam tonkimi bulavopodibnimi vusikami strunkim cherevcem aktivni u svitlij chas dobi Chiselnist vidivLuskokrili nalezhat do odnogo z najchislennishih za kilkistyu vidiv ryadu komah Stanom na serpen 2013 roku vidomo 158 570 vidiv vklyuchno zi 147 vimerlimi vidami Pripuskayut sho do 100 000 vidiv zalishayutsya vse she ne vidomimi nauci Takim chinom zagalna kilkist nayavnih na planeti vidiv luskokrilih mozhe buti ocinena priblizno v 200 000 225 000 vidiv Luskokrili ye duzhe riznomanitnimi a bilshist yihnih vidiv pogano vivchenimi Deyaki z opisanih vidiv vidomi za znahidkami z odniyeyi yedinoyi miscevosti abo navit za yedinoyu osobinoyu Budova tilaTilo luskokrilih vidovzhene na nomu najbilshe pomitni vkriti luskami i voloskami krila pridatki grudej Golova nese paru anten yaki mayut riznomanitnu budovu nitkuvati bulavchasti veretenisti pilchasti grebinchasti ta inshi Rotovij aparat zavzhdi sisnogo tipu Mizh paroyu gubnih znahoditsya zgornutij u spiral hobotok sho skladayetsya z dvoh vidozminennih vidovzhennih maksil sho mayut na vnutrishnij poverhni zholobki Inodi rotovi chastini redukovani Po bokah golovi znahodyatsya fasetkovi ochi chasto dobre rozvineni Do grudej kriplyatsya nogi hodilnogo tipu U deyakih vidiv sonceviki persha para nig nedorozvinena i ne vikonuye funkciyi hodinnya Krila chasto veliki vkriti podibno do cherepici luskami sho nadayut krilu zabarvlennya Luski mistyat pigmenti riznogo koloru sho dozvolyayut yim utvoryuvati malyunok inodi dosit skladnij Na krilah metelikiv rozriznyayut taki elementi vizerunku yak krapki shtrihi strichki perepaski prosti abo ochkuvati plyami tosho Takozh deyaki meteliki mayut optichne zabarvlennya viklikane osoblivoyu formoyu poverhni lusok yaka specifichno vidbivaye svitlo dispersiya i stvoryuye blakitno fioletovij vidblisk a u deyakih vidiv takozh i v ultrafioletovomu spektri Krila samciv inodi vkriti osoblivimi luskami androkoniyami yaki poyednani iz zalozami sho sekretuyut harakterni dlya pevnogo vidu pahuchi rechovini inodi yih mozhe vidchuvati i lyudina Taki luski mozhut buti roztashovani po vsomu krilu chi zibrani v androkonialni plyami i dopomagayut u rozpiznavanni samicyami samciv U samic deyakih vidiv krila ne rozvivayutsya Znachnij vnesok u doslidzhennya zabarvlennya kril metelikiv jogo evolyuciyu ta biologichnu rol zrobiv entomolog B M Shvanvich Cherevce metelikiv vidovzhene vkrite luskami sho inodi utvoryuyut vizerunok u samic chasto potovshene Skladayetsya z desyati segmentiv ostanni 2 segmenti u samciv i 3 u samic peretvoreni na zovnishni statevi organi Zhittyevij ciklZhittyevij cikl luskokrilih prohodit z povnim peretvorennyam cherez chotiri stadiyi yajce lichinka lyalechka imago Yajce Vsi luskokrili vidkladayut yajcya sered nih nemaye zhivorodnih vidiv Yajcya luskokrilih duzhe riznyatsya mizh soboyu yak za zovnishnim viglyadom tak i za rozmirami ta formoyu yajcekladki tomu chasto mozhna vkazati yakomu vidu metelikiv nalezhit yajcekladka Vidkladayut yajcya meteliki takozh po riznomu Deyaki vidi vidkladayut usi yajcya za odin raz inshi roblyat dekilka kladok V odnij kladci mozhe buti vid odnogo yajcya do kilkoh tisyach Lichinka Gusenicya soncevika kropiv yanogo Aglais urticae Lichinka luskokrilih nazivayetsya gusenicya Bilsha chastina gusenic fitofagi tobto zhivlyatsya roslinami Ale sered nih traplyayutsya i inshi vidi zhivlennya napriklad keratofagiya zhivlennya volosyanim pokrivom harakterne dlya bagatoh molej ksilofagiya zhivlennya derevinoyu v rodini hizhactvo ta deyaki inshi Na nizhnij gubi gusenic ye Peresuvayuchis gusenicya lishaye za soboyu slid z pavutini Bagato vidiv pletut z pavutinnya kokoni inshi za jogo dopomogoyu skriplyuyut listki utvoryuyuchi takim chinom kameru v yakij zhivut Deyaki vidi utvoryuyut koloniyi na cij stadiyi Pokriv gusenici yak i vsih inshih komah utvorenij z hitinu tomu zrostayuchi yim neobhidno chas vid chasu linyati Pislya linyannya pokriv na deyakij chas zalishayetsya m yakim sho dozvolyaye gusenici rosti Rist ta linka regulyuyutsya specialnim gormonom linyannya ekdizonom U gusenici ostannogo viku cej gormon ne vidilyayetsya i zamist chergovogo linyannya vona zalyalkovuyetsya Lyalechka Lyalechka metelika Agraulis vanillae Lyalechka ce stadiya spokoyu luskokrilih pid chas yakoyi prohodit strukturna perebudova tvarini i z lichinkovih organiv utvoryuyutsya imaginalni Lyalechka ye neruhomoyu lishe dekilka dorsalnih segmentiv cherevcya ruhlivi Deyaki vidi luskokrilih zimuyut na cij stadiyi Imago Iz lyalechki vihodit dorosla komaha imago Cya forma ye statevozriloyu tobto zdatna do rozmnozhennya U pershi hvilini komaha she ne zdatna litati U cej chas krila rozpryamlyayutsya pid tiskom gemolimfi yaka zapovnyuye sudini ta tverdnut vidbuvayetsya ostatochne nabuttya zabarvlennya Imago bilshosti vidiv zhivlyatsya nektarom kvitiv abo sokami roslinnogo chi tvarinnogo pohodzhennya Inkoli vzagali ne zhivlyatsya Osnovna funkciya ciyeyi stadiyi zhittyevogo ciklu rozmnozhennya ta rozselennya Stadiya imago trivaye vid kilkoh godin do bagatoh misyaciv u vidiv sho zimuyut na cij stadiyi PoshirennyaLuskokrili poshireni na vsih kontinentah krim Antarktidi i najbilshogo riznomanittya dosyagayut u tropikah U Centralnij Yevropi nalichuyetsya bilshe 4000 vidiv U svitovij fauni opisano ponad 160 000 vidiv Na sogodnishnij den duzhe bagato vidiv znahodyatsya na mezhi zniknennya perevazhno cherez znishennya yihnih biotopiv misc de voni zhivut Bagato vidiv vilovlyuyutsya dlya kolekcij sho takozh zavdaye velikoyi shkodi chiselnosti yih populyacij Tak v Ukrayini stanom na 2023 rik u mezhah Nacionalnogo prirodnogo parku Tuzlovski limani zafiksovano tilki trohi bilshe nizh 350 vidiv luskokrilih metelikiv KlasifikaciyaSistematika ryadu na sogodni nedostatno rozroblena Tradicijno luskokrilih podilyali na dva veliki pidryadi rivnokrilih ta riznokrilih ale cya klasifikaciya viyavilasya zanadto shtuchnoyu Chasto dlya zruchnosti metelikiv podilyayut na dennih bulavovusih abo velikokrilih ta nichnih malokrilih molej Prote ci grupi takozh ne ye taksonami i ne mayut naukovogo znachennya Najkrupnisha kategoriya rivnya nizhche ryadu ce nadrodina U fauni Yevropi nalichuyetsya 33 nadrodini Usogo v svitovij fauni nalichuyut vid 100 do 200 rodin sistematiki ryadu she ne dijshli zgodi shodo yihnoyi kilkosti ale ostannim chasom sposterigayetsya tendenciya do zbilshennya kilkosti rodin i zmenshennya yih ob yemu Biologichna rol ta znachennya v narodnomu gospodarstviBilshist vidiv luskokrilih na stadiyi imago zhivitsya nektarom kvitiv i tomu ye vazhlivimi zapilnikami bagatoh vidiv roslin Gusenici zhivlyatsya perevazhno listyam roslin i rozvivayuchis u velikij kilkosti mozhut neridko viklikati zagibel roslin navit derev abo prizvodyat do togo sho roslina ne zdatna utvoriti nasinnya Ce chasto zavdaye velikih zbitkiv silskomu ta lisovomu gospodarstvu Take yavishe harakterne tilki dlya deyakih vidiv metelikiv napriklad bilaniv sovok Yazikan zvichajnij Macroglossum stellatarum Na stadiyi gusenici perevazhna bilshist vidiv luskokrilih zhivlyatsya roslinami sho ne mayut silskogospodarskogo znachennya Deyaki z cih metelikiv zhivlyatsya duzhe obmezhenoyu kilkistyu vidiv roslin oligofagiya Napriklad poliksena Zerynthia polyxena zhivitsya lishe 4 vidami roslin rodu Aristolochia hvilovik Cherez zmenshennya bioriznomanittya navkolishnogo seredovisha ta rujnuvannya prirodnih biotopiv bagato vidiv metelikiv v Ukrayini znahodyatsya pid zagrozoyu zniknennya Tomu v ekologiyi vvazhayetsya sho nayavnist bagatoh vidiv luskokrilih u pevnij miscevosti svidchit pro yiyi ekologichne zdorov ya tak zvana bioindikaciya Luskokrili posidayut vazhlive misce v krugoobigu rechovin u prirodi oskilki voni zhivlyatsya roslinnoyu yizheyu a sami ye kormovoyu bazoyu dlya bagatoh vidiv hizhakiv osoblivo ptahiv ta parazitiv Dekilka vidiv shovkopryadiv viroshuyutsya v shtuchnih umovah zaradi otrimannya shovku Vagomij vnesok u vivchennya i udoskonalennya yih vikoristannya u shovkivnictvi zrobili ukrayinski entomologi O Z Zlotin i M M Sinickij Bagato vidiv metelikiv osoblivo tropichnih ye ob yektami kolekcionuvannya a chasto i dizajnu Div takozhLepidopterologiya Metelik roku Nimechchina PosilannyaMeteliki Krimu fotogalereya Arhiv originalu za 26 listopada 2012 Procitovano 8 grudnya 2013 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 3 dovidka ros Meteliki Yevropi Arhiv originalu za 26 listopada 2012 Procitovano 19 kvitnya 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 3 dovidka angl nim pol ros Galereya lepidopterologov Rosiyi ta sumizhnih krayin Arhiv originalu za 26 listopada 2012 Procitovano 27 lipnya 2013 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 3 dovidka ros Meteliki Kavkazu i pivdnya Rosiyi Arhiv originalu za 26 listopada 2012 Procitovano 19 kvitnya 2019 ros Luskokrili Macrolepidoptera Palearktiki sposterezhennya poshuk i utrimannya guseni Arhiv originalu za 26 listopada 2012 Procitovano 19 kvitnya 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 3 dovidka Colour Atlas of the Siberian Lepidoptera angl Arhiv originalu za 26 listopada 2012 Procitovano 27 lipnya 2013 The Global Lepidoptera Names Index angl Arhiv originalu za 26 listopada 2012 Procitovano 27 lipnya 2013 DzherelaEtimologicheskij slovar slavyanskih yazykov M Nauka 1993 T 18 S 137 Etimologicheskij slovar slavyanskih yazykov M Nauka 1994 T 20 S 84 85 Etimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi v 7 t redkol O S Melnichuk gol red ta in K Naukova dumka 1989 T 3 Kora M In t movoznavstva im O O Potebni AN URSR ukl R V Boldiryev ta in 552 s ISBN 5 12 001263 9 Etimologicheskij slovar slavyanskih yazykov M Nauka 1992 T 19 S 203 205 Fasmer M Etimologicheskij slovar russkogo yazyka M Progress 1964 1973 T 1 S 100 Etimologicheskij slovar slavyanskih yazykov M Nauka 1974 T 1 S 107 Sharman Ept Rassel Roman s babochkami Kak chelovek vlyubilsya v nasekomoe M Kolibri 2005 Grimaldi D amp Engel M S 2005 Cambridge University Press red Cambridge etc ISBN 978 0 521 82149 0 Arhiv originalu za 15 serpnya 2018 Procitovano 6 zhovtnya 2013 P E S Whalley 1985 The systematics and palaeogeography of the Lower Jurassic insects of Dorset England Bulletin of the British Museum of Natural History Geology 39 3 107 189 Orlov Yu A red Osnovy paleontologii v 15 tomah tom 9 Chlenistonogie trahejnye i helicerovye B B Rodendorf A P Rasnicyn Istoricheskoe razvitie klassa nasekomyh M Nauka 1980 S 181 184 David Grimaldi ru Evolution of the Insects Cambridge University Press 2005 755 p Cambridge Evolution Series ISBN 0 521 82149 5 ISBN 978 0 521 82149 0 Penz C M amp P J DeVries 2002 Phylogenetic analysis of Morpho butterflies Nymphalidae Morphinae Implications for classification and natural history American Museum Novitates 3374 1 33 Blandin P 1993 The genus Morpho Lepidoptera Nymphalidae Part 2 The subgenera Iphixibia Cytheritis Balachowskyna and Cypritis Sciences Nat Venette Arhiv originalu za 7 zhovtnya 2013 Procitovano 6 zhovtnya 2013 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pustij nevidomij parametr 3 dovidka Kaabak L V Sochivko A V Babochki mira M Avanta 2003 ISBN 5 94623 008 5 Zhang Z Q Phylum Athropoda In Zhang Z Q Ed Animal Biodiversity An Outline of Higher level Classification and Survey of Taxonomic Richness Addenda 2013 Auckland Magnolia Press 2013 T 3703 1 S 17 26 ISSN 1175 5326 ISBN 978 1 77557 248 0 paperback ISBN 978 1 77557 249 7 online edition The Lepidoptera Taxome Project Draft Proposals and Information Centre for Ecology and Evolution University College London Arhiv originalu za 18 serpnya 2011 Procitovano 5 listopada 2009 V I Kuznyecov A A Stekolnikov Novi pidhodi do sistematiki luskokrilih svitovoyi fauni SPb Nauka 2001 S 5 Praci ZIN 655 prim U parku Tuzlovski limani pokazali velicheznih metelikiv rozmah kril do 15 sm foto 26 07 2023 20 21