Марк Віпсаній Агріппа (лат. Marcus Vipsanius Agrippa, близько 63 — 12 до н. е.) — полководець, політичний і державний діяч Стародавнього Риму, консул 37, 28, 27 до н. е., письменник і архітектор.
Марк Віпсаній Агріппа | |
---|---|
лат. M. Vipsanius L.f. Agrippa лат. Marcus Vipsanius L.f. Agrippa | |
![]() | |
Народження | 63 до н. е. Арпіно, Істрія або Ассізі, Римська республіка |
Смерть | 12 до н. е. (50-51 років) Кампанія, Італія |
Поховання | Мавзолей Августа |
Країна | Стародавній Рим |
Приналежність | Октавіан Август |
Роки служби | 45–12 до н. е. |
Війни / битви | Битва при Мунді Битва під Мутиною Битва при Філіппах Перузійська війна Битва при Акції Кантабрійські війни |
Рід | Династія Юліїв-Клавдіїв і d |
Діти | |
Шлюб | Цецилія Аттіка Клавдія Марцелла Старша Юлія Старша |
|
Життєпис
Участь у громадянській війні
Походив з плебейського роду Віпсаніїв, які були італіками або римо-ілліриками. Був найближчим другом Октавіана, згодом імператора Августа, виховувався разом з ним. У 46 до н. е. скористався його допомогою для порятунку свого брата, який воював на боці Марка Порція Катона Молодшого.
Наприкінці 45 до н. е. супроводжував Гая Октавіана до Аполлонії, звідки вони повинні були вирушити на парфянську війну.
У березні 44 до н. е. після звістки про вбивство Гая Цезаря Агріппа переконував Октавіана вдатися до захисту і допомоги легіонів, які знаходилися в Епірі, проте той відмовився і повернувся до Італії без війська.
У 43 до н. е. Марка Віпсанія обрано народним трибуном замість Гая Сервілія Каски, одного з вбивць Цезаря. Виступав обвинувачем Гая Кассія в ході заочного суду над ним за вбивство Цезаря. Тоді ж увійшов до колегії квіндецімвірів священнодійств.
У 42 до н. е. разом з Октавіаном брав участь у війні проти республіканців, відзначився у битві при Філіппах.
У 41 до н. е. як легат командував армією, яка наступала на Луція Антонія з півдня, потім спільно з Октавіаном і Сальвідіеном облягав його в Перузії. Після поразки Луція Антонія переконав перейти на сторону Октавіана два легіони Мунація Планка, прихильника Антонія.
У 40 до н. е. обіймав посаду міського претора, влаштував Аполлонові ігри. Керував обороною проти Секста Помпея і відбив напад Марка Антонія на Сіпонт. Після претури як проконсул вирушив у Трансальпійську Галлію, охоплену заколотами. Успішно придушив заворушення, здійснив експедицію за Рейн, переселив союзних Риму убіїв на лівий берег річки. Октавіан надав за це Агріппі право на тріумф, однак той відмовився його святкувати.
У 37 до н. е. його обрано консулом. Більшу частину року присвятив підготовці флоту для боротьби з Секстом Помпеєм: наказав Луцію Кокцею Авкту прокласти тунелі, які зв'язали Неаполь з Путтеолами і Авернське озеро з Кумами, побудував захищену Лукрінську гавань, забезпечив кораблі й навчив їхні команди. У 36 до н. е. керував військовими діями на морі проти Секста Помпея, перемігши при Мілах, що дозволило зайняти північ Сицилії. Згодом здобув вирішальну перемогу при Навлосі, захопивши Мессану. Був нагороджений морським вінком.
У 35—34 до н. е. брав участь в Іллірійській війні, захопив велике місто Метулу, почав кампанію проти далматійців. У 33 до н. е. обіймав посаду курульного едила. За свій рахунок здійснив програму благоустрою Риму: побудував низку нових громадських будівель і акведуків, відремонтував застарілі, очистив міську каналізацію. Водночас влаштував пишні ігри й безкоштовні роздачі. Агріппа забезпечив всім римським жителям безкоштовне відвідування лазень протягом року. Своїм наказом вигнав з міста астрологів і віщунів.
У 32—31 до н. е. командував флотом Октавіана у війні проти Марка Антонія. Навесні 31 до н. е. перебрався до Греції, перервав шляхи постачання Антонія і захопив низку стратегічних пунктів: Метон, Коркіру, Левкаду і Патри. 2 вересня здобув рішучу перемогу над Антонієм при Акції, знищив його флот і змусив капітулювати армію. Після цього на чолі численних ветеранів Агріппа вирушив до Італії, де разом з Меценатом, не займаючи жодної офіційної посади, виконував функції повноважного представника Октавіана, поки той перебував на Сході.
Подальша діяльність
Взимку 31—30 до н. е. в Італії відбулися серйозні заворушення серед ветеранів, і Агріппа змушений був викликати Октавіана із Самоса. Тоді ж отримав патриціанську гідність за законом Сенія у 29 до н. е.
У 28—27 до н. е. знову обіймав посаду консула. У 28 до н. е. спільно з Октавіаном здійснив ценз, влаштував ігри на честь перемоги при Акції. Тоді ж одружився другим шлюбом з небогою Октавіана.
У 27 до н. е. почав будівництво гаваней для римського флоту в Мізені та Равенні.
Після від'їзду Августа з Риму керував державою спочатку як консул, потім як приватна особа, користуючись впливом і авторитетом другої людини в державі.
У 26 до н. е. закінчив будівництво септи Юлія, розпочате ще Гаєм Юлієм Цезарем, в 25 до н. е. — базиліку Нептуна і портик аргонавтів, храму Доброго Виходу і Пантеону, розпочати терми Агріппи.
У 23 до н. е., під час тяжкої хвороби, Август передав Агріппі свою особисту печатку.
Пізніше в цьому ж році Агріппа був призначений намісником всіх східних провінцій з надзвичайним імперієм. Перебуваючи в Мітилені, Агріппа підтвердив владу юдейського царя Ірода над м. Гадара. У 22 до н. е. відвідав Грецію.
У 21 до н. е., коли Август перебував на Сицилії, в Римі виникли заворушення, пов'язані з консульськими виборами. Зважаючи на це Октавіан викликав Агріппу і доручив йому управління Римом і західними провінціями, тоді як сам вирішив вирушити на Схід. Водночас Агріппа розлучився і одружився з Юлією, донькою Августа. Прибувши до Риму, він приборкав безлад і виселив з міста єгипетських жерців. Влітку того ж року вирушив до Трансальпійської Галлії, там припинив чвари між галльськими племенами і убезпечив провінцію від германських нападів. При цьому побудував чотири дороги з Лугдуна: на захід до Атлантики, на північний схід до Рейну, на північний захід до Белгіки і на південь до Нарбонської Галлії.
У 19 до н. е. виїхав до Іспанії у зв'язку з війною з кантабрами, яка поновилася. Після кількох поразок, які спричинили значні втрати, Агріппа нарешті домігся вирішального успіху, знищивши майже всіх кантабрів, здатних носити зброю. Тих, які залишилися в живих, роззброїв і переселив на рівнину. На прохання Августа Агріппі було надано тріумф, але той відмовився його святкувати. Повернувся до Риму на початку 18 року до н. е. Тут розпочав зведення Дірібіторія.
Імперій Агріппи був продовжений ще на 5 років і поширений на всю територію країни. Водночас йому були надані трибунські повноваження. На підставі продовженого імперія, Агріппа спільно з Августом здійснив у 18 році до н. е. перегляд списку сенату. Під час своєї каденції провів Секулярні ігри. Потім вирушив на Схід, відвідав Грецію і Херсонес Фракійский. Тут доручив понтійському цареві Полемону I відновити порядок у Боспорі, де почалися династичні чвари. З Херсонеса переправився до Малої Азії, де повернув свободу місту Кізіку. У Сирії заснував колонію ветеранів у Беріті і розширив територію Антіохії, а також на запрошення царя Ірода відвідав Юдею.
У 14 до н. е. змушений особисто втрутитися у справи Боспору, з огляду на те, що цар Полемон не справлявся з безладом. Агріппа приїхав до Сінопа, маючи намір вести військові дії проти боспорців, проте ті склали зброю і підкорилися Полемону. Після цього разом з царем Іродом Агріппа об'їхав усю Малу Азію, відвідав острови Самос і Лесбос; розглянув скаргу іонійських юдеїв на греків і ухвалив рішення на користь юдеїв.
У 13 до н. е. повернувся до Риму, де його імперій і трибунська влада були продовжені ще на 5 років. Наприкінці 13 року до н. е. вирушив до Паннонії, де назрівало повстання. Дізнавшись про наближення Агріппи, паннонці налякалися і підкорилися. На зворотному шляху, проїжджаючи через Кампанію, Агріппа захворів і помер. Був похований у мавзолеї Октавіана Августа.
Творчість, наука і архітектура
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemM0TDAwbFF6SWxRamRCUjFKSlVGQkJKVU15SlVJM1RDVkRNaVZDTjBZbFF6SWxRamREVDFNbFF6SWxRamRVUlZKVVNWWk5KVU15SlVJM1JrVkRTVlF1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFUwbFF6SWxRamRCUjFKSlVGQkJKVU15SlVJM1RDVkRNaVZDTjBZbFF6SWxRamREVDFNbFF6SWxRamRVUlZKVVNWWk5KVU15SlVJM1JrVkRTVlF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Написав дві праці. Перша — історична «Про моє життя». У ній описав події часів громадянської війни між Октавіаном і Антонієм та перші роки Римської імперії. Іншою працею Агріппи була . У ній надана характеристика, історія побудови та особливості римських водопроводів, якими він займався, коли обіймав посаду курульного едила у 33 р. до н. е.
Брав участь у складанні однієї з перших географічних карт Римської держави, яка була за наказом Октавіана висічена в мармурі. Копія цієї карти була виставлена на портику Віпсанії в Римі, який був побудований його сестрою Поллою і Октавіаном.
Брав активну участь у будівництві Пантеону у Римі, який був зведений в пам'ять про битву на мисі Акцій. І, хоча та будівля була знищена вогнем у 80 році, на новому Пантеоні, який був зведений імператором Адріаном на тому ж місці, на фронтоні був висічений напис «M·AGRIPPA·L·F·COS·TERTIVM·FECIT», який в перекладі означає «Марк Агріппа, син Луція, обраний консулом втретє, спорудив це».
Саме завдячуючи будівельній діяльності Марка Агріппи Октавіан Август міг похвалитися: «Я прийняв Рим цегляним, а залишаю мармуровим».
Родина
1. Дружина — Цецилія Помпонія Аттіка
Діти:
- Віпсанія Агріппіна (33 рік до н. е. — 20 рік н. е.) — перша дружина майбутнього імператора Тиберія, розлучена з ним за наказом Октавіана.
- Марк Віпсаній Агріппа
- Віпсанія Молодша
2. Дружина — Клавдія Марцелла Старша
Діти:
- Віпсанія
- Віпсанія Марцелла
3. Дружина — Юлія Старша
Діти:
- Гай Юлій Цезар Віпсаніан (20 рік до н. е. — 4 рік н. е.) Усиновлений Октавіаном. Консул 1 року н. е. Помер від поранення, що отримав у поході проти парфян.
- Віпсанія Юлія (19 до н. е. — 28) — римська матрона, викрита в перелюбстві і заслана на о. Трімер, де і померла.
- Луцій Юлій Цезар Віпсаніан (17 рік до н. е. — 2 рік н. е.) — усиновлений Октавіаном. Легат 2 року.
- Агрипіна Старша (14 до н. е. — 33 н. е..) — видатна римська матрона, дружина Германіка.
- Марк Віпсаній Агріппа Постум (12 рік до н. е. — 14 рік н. е.) — усиновлений Октавіаном, але потім Август зрікся Агріппи і відправив його у заслання, де він був убитий.
Див. також
Примітки
Джерела
- Gray, E.W. (1970). «The Imperium of M. Agrippa: A Note on P. Colon. Inv. No. 4701». Zeitschrift für Papyrologie und Epigraphik 6: 227—238.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Марк Віпсаній Агріппа |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mark Vipsanij Agrippa lat Marcus Vipsanius Agrippa blizko 63 12 do n e polkovodec politichnij i derzhavnij diyach Starodavnogo Rimu konsul 37 28 27 do n e pismennik i arhitektor Mark Vipsanij Agrippalat M Vipsanius L f Agrippa lat Marcus Vipsanius L f AgrippaPogruddya Agrippi v Luvri Parizh bl 25 24 rr do n e Narodzhennya 63 do n e Arpino Istriya abo Assizi Rimska respublikaSmert 12 do n e 50 51 rokiv Kampaniya ItaliyaPohovannya Mavzolej AvgustaKrayina Starodavnij RimPrinalezhnist Oktavian AvgustRoki sluzhbi 45 12 do n e Vijni bitvi Bitva pri Mundi Bitva pid Mutinoyu Bitva pri Filippah Peruzijska vijna Bitva pri Akciyi Kantabrijski vijniRid Dinastiya Yuliyiv Klavdiyiv i dDiti Spisok Vipsaniya Agripina Gaj Yulij Cezar Vipsanian Vipsaniya Yuliya Lucij Yulij Cezar Vipsanian Agripina Starsha Mark Vipsanij Agrippa PostumShlyub Ceciliya Attika Klavdiya Marcella Starsha Yuliya Starsha Mark Vipsanij Agrippa u VikishovishiZhittyepisUchast u gromadyanskij vijni Pohodiv z plebejskogo rodu Vipsaniyiv yaki buli italikami abo rimo illirikami Buv najblizhchim drugom Oktaviana zgodom imperatora Avgusta vihovuvavsya razom z nim U 46 do n e skoristavsya jogo dopomogoyu dlya poryatunku svogo brata yakij voyuvav na boci Marka Porciya Katona Molodshogo Naprikinci 45 do n e suprovodzhuvav Gaya Oktaviana do Apolloniyi zvidki voni povinni buli virushiti na parfyansku vijnu U berezni 44 do n e pislya zvistki pro vbivstvo Gaya Cezarya Agrippa perekonuvav Oktaviana vdatisya do zahistu i dopomogi legioniv yaki znahodilisya v Epiri prote toj vidmovivsya i povernuvsya do Italiyi bez vijska U 43 do n e Marka Vipsaniya obrano narodnim tribunom zamist Gaya Serviliya Kaski odnogo z vbivc Cezarya Vistupav obvinuvachem Gaya Kassiya v hodi zaochnogo sudu nad nim za vbivstvo Cezarya Todi zh uvijshov do kolegiyi kvindecimviriv svyashennodijstv U 42 do n e razom z Oktavianom brav uchast u vijni proti respublikanciv vidznachivsya u bitvi pri Filippah U 41 do n e yak legat komanduvav armiyeyu yaka nastupala na Luciya Antoniya z pivdnya potim spilno z Oktavianom i Salvidienom oblyagav jogo v Peruziyi Pislya porazki Luciya Antoniya perekonav perejti na storonu Oktaviana dva legioni Munaciya Planka prihilnika Antoniya U 40 do n e obijmav posadu miskogo pretora vlashtuvav Apollonovi igri Keruvav oboronoyu proti Seksta Pompeya i vidbiv napad Marka Antoniya na Sipont Pislya preturi yak prokonsul virushiv u Transalpijsku Galliyu ohoplenu zakolotami Uspishno pridushiv zavorushennya zdijsniv ekspediciyu za Rejn pereseliv soyuznih Rimu ubiyiv na livij bereg richki Oktavian nadav za ce Agrippi pravo na triumf odnak toj vidmovivsya jogo svyatkuvati U 37 do n e jogo obrano konsulom Bilshu chastinu roku prisvyativ pidgotovci flotu dlya borotbi z Sekstom Pompeyem nakazav Luciyu Kokceyu Avktu proklasti tuneli yaki zv yazali Neapol z Putteolami i Avernske ozero z Kumami pobuduvav zahishenu Lukrinsku gavan zabezpechiv korabli j navchiv yihni komandi U 36 do n e keruvav vijskovimi diyami na mori proti Seksta Pompeya peremigshi pri Milah sho dozvolilo zajnyati pivnich Siciliyi Zgodom zdobuv virishalnu peremogu pri Navlosi zahopivshi Messanu Buv nagorodzhenij morskim vinkom U 35 34 do n e brav uchast v Illirijskij vijni zahopiv velike misto Metulu pochav kampaniyu proti dalmatijciv U 33 do n e obijmav posadu kurulnogo edila Za svij rahunok zdijsniv programu blagoustroyu Rimu pobuduvav nizku novih gromadskih budivel i akvedukiv vidremontuvav zastarili ochistiv misku kanalizaciyu Vodnochas vlashtuvav pishni igri j bezkoshtovni rozdachi Agrippa zabezpechiv vsim rimskim zhitelyam bezkoshtovne vidviduvannya lazen protyagom roku Svoyim nakazom vignav z mista astrologiv i vishuniv U 32 31 do n e komanduvav flotom Oktaviana u vijni proti Marka Antoniya Navesni 31 do n e perebravsya do Greciyi perervav shlyahi postachannya Antoniya i zahopiv nizku strategichnih punktiv Meton Korkiru Levkadu i Patri 2 veresnya zdobuv rishuchu peremogu nad Antoniyem pri Akciyi znishiv jogo flot i zmusiv kapitulyuvati armiyu Pislya cogo na choli chislennih veteraniv Agrippa virushiv do Italiyi de razom z Mecenatom ne zajmayuchi zhodnoyi oficijnoyi posadi vikonuvav funkciyi povnovazhnogo predstavnika Oktaviana poki toj perebuvav na Shodi Podalsha diyalnist Vzimku 31 30 do n e v Italiyi vidbulisya serjozni zavorushennya sered veteraniv i Agrippa zmushenij buv viklikati Oktaviana iz Samosa Todi zh otrimav patriciansku gidnist za zakonom Seniya u 29 do n e U 28 27 do n e znovu obijmav posadu konsula U 28 do n e spilno z Oktavianom zdijsniv cenz vlashtuvav igri na chest peremogi pri Akciyi Todi zh odruzhivsya drugim shlyubom z nebogoyu Oktaviana U 27 do n e pochav budivnictvo gavanej dlya rimskogo flotu v Mizeni ta Ravenni Pislya vid yizdu Avgusta z Rimu keruvav derzhavoyu spochatku yak konsul potim yak privatna osoba koristuyuchis vplivom i avtoritetom drugoyi lyudini v derzhavi U 26 do n e zakinchiv budivnictvo septi Yuliya rozpochate she Gayem Yuliyem Cezarem v 25 do n e baziliku Neptuna i portik argonavtiv hramu Dobrogo Vihodu i Panteonu rozpochati termi Agrippi U 23 do n e pid chas tyazhkoyi hvorobi Avgust peredav Agrippi svoyu osobistu pechatku Piznishe v comu zh roci Agrippa buv priznachenij namisnikom vsih shidnih provincij z nadzvichajnim imperiyem Perebuvayuchi v Mitileni Agrippa pidtverdiv vladu yudejskogo carya Iroda nad m Gadara U 22 do n e vidvidav Greciyu U 21 do n e koli Avgust perebuvav na Siciliyi v Rimi vinikli zavorushennya pov yazani z konsulskimi viborami Zvazhayuchi na ce Oktavian viklikav Agrippu i doruchiv jomu upravlinnya Rimom i zahidnimi provinciyami todi yak sam virishiv virushiti na Shid Vodnochas Agrippa rozluchivsya i odruzhivsya z Yuliyeyu donkoyu Avgusta Pribuvshi do Rimu vin priborkav bezlad i viseliv z mista yegipetskih zherciv Vlitku togo zh roku virushiv do Transalpijskoyi Galliyi tam pripiniv chvari mizh gallskimi plemenami i ubezpechiv provinciyu vid germanskih napadiv Pri comu pobuduvav chotiri dorogi z Lugduna na zahid do Atlantiki na pivnichnij shid do Rejnu na pivnichnij zahid do Belgiki i na pivden do Narbonskoyi Galliyi U 19 do n e viyihav do Ispaniyi u zv yazku z vijnoyu z kantabrami yaka ponovilasya Pislya kilkoh porazok yaki sprichinili znachni vtrati Agrippa nareshti domigsya virishalnogo uspihu znishivshi majzhe vsih kantabriv zdatnih nositi zbroyu Tih yaki zalishilisya v zhivih rozzbroyiv i pereseliv na rivninu Na prohannya Avgusta Agrippi bulo nadano triumf ale toj vidmovivsya jogo svyatkuvati Povernuvsya do Rimu na pochatku 18 roku do n e Tut rozpochav zvedennya Diribitoriya Imperij Agrippi buv prodovzhenij she na 5 rokiv i poshirenij na vsyu teritoriyu krayini Vodnochas jomu buli nadani tribunski povnovazhennya Na pidstavi prodovzhenogo imperiya Agrippa spilno z Avgustom zdijsniv u 18 roci do n e pereglyad spisku senatu Pid chas svoyeyi kadenciyi proviv Sekulyarni igri Potim virushiv na Shid vidvidav Greciyu i Hersones Frakijskij Tut doruchiv pontijskomu carevi Polemonu I vidnoviti poryadok u Bospori de pochalisya dinastichni chvari Z Hersonesa perepravivsya do Maloyi Aziyi de povernuv svobodu mistu Kiziku U Siriyi zasnuvav koloniyu veteraniv u Beriti i rozshiriv teritoriyu Antiohiyi a takozh na zaproshennya carya Iroda vidvidav Yudeyu U 14 do n e zmushenij osobisto vtrutitisya u spravi Bosporu z oglyadu na te sho car Polemon ne spravlyavsya z bezladom Agrippa priyihav do Sinopa mayuchi namir vesti vijskovi diyi proti bosporciv prote ti sklali zbroyu i pidkorilisya Polemonu Pislya cogo razom z carem Irodom Agrippa ob yihav usyu Malu Aziyu vidvidav ostrovi Samos i Lesbos rozglyanuv skargu ionijskih yudeyiv na grekiv i uhvaliv rishennya na korist yudeyiv U 13 do n e povernuvsya do Rimu de jogo imperij i tribunska vlada buli prodovzheni she na 5 rokiv Naprikinci 13 roku do n e virushiv do Pannoniyi de nazrivalo povstannya Diznavshis pro nablizhennya Agrippi pannonci nalyakalisya i pidkorilisya Na zvorotnomu shlyahu proyizhdzhayuchi cherez Kampaniyu Agrippa zahvoriv i pomer Buv pohovanij u mavzoleyi Oktaviana Avgusta Tvorchist nauka i arhitekturaNapis na frontoni M Agrippa sporudiv ce Panteon Napisav dvi praci Persha istorichna Pro moye zhittya U nij opisav podiyi chasiv gromadyanskoyi vijni mizh Oktavianom i Antoniyem ta pershi roki Rimskoyi imperiyi Inshoyu praceyu Agrippi bula U nij nadana harakteristika istoriya pobudovi ta osoblivosti rimskih vodoprovodiv yakimi vin zajmavsya koli obijmav posadu kurulnogo edila u 33 r do n e Brav uchast u skladanni odniyeyi z pershih geografichnih kart Rimskoyi derzhavi yaka bula za nakazom Oktaviana visichena v marmuri Kopiya ciyeyi karti bula vistavlena na portiku Vipsaniyi v Rimi yakij buv pobudovanij jogo sestroyu Polloyu i Oktavianom Brav aktivnu uchast u budivnictvi Panteonu u Rimi yakij buv zvedenij v pam yat pro bitvu na misi Akcij I hocha ta budivlya bula znishena vognem u 80 roci na novomu Panteoni yakij buv zvedenij imperatorom Adrianom na tomu zh misci na frontoni buv visichenij napis M AGRIPPA L F COS TERTIVM FECIT yakij v perekladi oznachaye Mark Agrippa sin Luciya obranij konsulom vtretye sporudiv ce Same zavdyachuyuchi budivelnij diyalnosti Marka Agrippi Oktavian Avgust mig pohvalitisya Ya prijnyav Rim ceglyanim a zalishayu marmurovim Rodina1 Druzhina Ceciliya Pomponiya Attika Diti Vipsaniya Agrippina 33 rik do n e 20 rik n e persha druzhina majbutnogo imperatora Tiberiya rozluchena z nim za nakazom Oktaviana Mark Vipsanij Agrippa Vipsaniya Molodsha 2 Druzhina Klavdiya Marcella Starsha Diti Vipsaniya Vipsaniya Marcella 3 Druzhina Yuliya Starsha Diti Gaj Yulij Cezar Vipsanian 20 rik do n e 4 rik n e Usinovlenij Oktavianom Konsul 1 roku n e Pomer vid poranennya sho otrimav u pohodi proti parfyan Vipsaniya Yuliya 19 do n e 28 rimska matrona vikrita v perelyubstvi i zaslana na o Trimer de i pomerla Lucij Yulij Cezar Vipsanian 17 rik do n e 2 rik n e usinovlenij Oktavianom Legat 2 roku Agripina Starsha 14 do n e 33 n e vidatna rimska matrona druzhina Germanika Mark Vipsanij Agrippa Postum 12 rik do n e 14 rik n e usinovlenij Oktavianom ale potim Avgust zriksya Agrippi i vidpraviv jogo u zaslannya de vin buv ubitij Div takozhPublij Silij NervaPrimitkiDzherelaGray E W 1970 The Imperium of M Agrippa A Note on P Colon Inv No 4701 Zeitschrift fur Papyrologie und Epigraphik 6 227 238 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Mark Vipsanij Agrippa