Плебе́ї, або Плебс (лат. Plebs — простолюдин) — незнатне, вільне населення Стародавнього Риму, яке не входило в родові общини і не мало права на землю, а також політичних прав, на відміну від патриціїв.
Спочатку тільки патриції становили «Римський народ». Плебеї не могли брати шлюб з патриціями, проте законом Канулея у 445 р. до н. е. цю заборону знято. Плебеїв не обирали на громадські посади, вони не отримували своєї частки землі під час поділу захоплених територій, їх не включали в триби, тобто вони не могли входити до складу давніх родів і вважатися «римським народом». Також у них не було жодної освіти.
Безземельні плебеї займалися в основному ремеслом і дрібною торгівлею. Деякі з них були дуже багатими людьми. Втім, і бідні, і багаті плебеї перед патриціями були однаково безправні. Тому, спочатку не маючи жодних прав і можливості захищати їх у суді, плебеї згодом добилися права обирати плебейських трибунів, які мали право накладати вето на рішення патриціанських магістратів. Спочатку їх рішення були законом лише серед плебеїв, але, в результаті довгої боротьби, права патриціїв і плебеїв були зрівняні.
У 494 році до н. е. плебеї почали активно боротися за свої права, що привело до першого виходу плебеїв з Риму, який отримав назву сецесія (лат. Secessio plebis). Патриції пішли на поступки і сенат прийняв закон Lex Sacrata, що запроваджував посади народних трибунів.
У 449 році до н. е. плебеї друге залишають Рим і під їх тиском комісією децемвірів з 10 осіб (лат. decemviri legibus scribundis) були укладені закони та записані на 12 мідних дошках і виставлені на огляд на центральній площі Риму. Варто зауважити, що в них був прописаний закон, що забороняє шлюби між плебеями і патриціями, але він проіснував менше року, і, близько 445 року до н. е., завдяки зусиллям народного трибуна Гая Канулея, він був скасований (Lex Canuleia).
На початку III століття до н. е. багаті патриціанська і плебейська верхівки злилися в один стан — нобілітет і в 287 році до н. е. був прийнятий закон — Lex Hortensia, про те, що рішення плебейських зборів (плебісцитів) є обов'язковими для всіх громадян незалежно від походження. З цього часу патриції і плебеї перестали бути різними класами-станами. Заможні громадяни утворили стан вершників, а бідні становили плебс — вільні ремісники, селяни і дрібні торговці. Пізніше у середньовічній Європі так зазвичай називали міську голоту.
Посилання
- Плебеї // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2002. — Т. 4 : Н — П. — 720 с. — .
- Плебеї // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1963. — Т. 6, кн. XI : Літери Пере — По. — С. 1396-1397. — 1000 екз.
- Jona Lendering:Plebs на Livius.org(англ.)
Література
Базильчук Г. К. Словник-довідник з історії. — К.: МАУП, 2005
![]() | Це незавершена стаття про Стародавній Рим. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Plebe yi abo Plebs lat Plebs prostolyudin neznatne vilne naselennya Starodavnogo Rimu yake ne vhodilo v rodovi obshini i ne malo prava na zemlyu a takozh politichnih prav na vidminu vid patriciyiv Spochatku tilki patriciyi stanovili Rimskij narod Plebeyi ne mogli brati shlyub z patriciyami prote zakonom Kanuleya u 445 r do n e cyu zaboronu znyato Plebeyiv ne obirali na gromadski posadi voni ne otrimuvali svoyeyi chastki zemli pid chas podilu zahoplenih teritorij yih ne vklyuchali v tribi tobto voni ne mogli vhoditi do skladu davnih rodiv i vvazhatisya rimskim narodom Takozh u nih ne bulo zhodnoyi osviti Bezzemelni plebeyi zajmalisya v osnovnomu remeslom i dribnoyu torgivleyu Deyaki z nih buli duzhe bagatimi lyudmi Vtim i bidni i bagati plebeyi pered patriciyami buli odnakovo bezpravni Tomu spochatku ne mayuchi zhodnih prav i mozhlivosti zahishati yih u sudi plebeyi zgodom dobilisya prava obirati plebejskih tribuniv yaki mali pravo nakladati veto na rishennya patricianskih magistrativ Spochatku yih rishennya buli zakonom lishe sered plebeyiv ale v rezultati dovgoyi borotbi prava patriciyiv i plebeyiv buli zrivnyani U 494 roci do n e plebeyi pochali aktivno borotisya za svoyi prava sho privelo do pershogo vihodu plebeyiv z Rimu yakij otrimav nazvu secesiya lat Secessio plebis Patriciyi pishli na postupki i senat prijnyav zakon Lex Sacrata sho zaprovadzhuvav posadi narodnih tribuniv U 449 roci do n e plebeyi druge zalishayut Rim i pid yih tiskom komisiyeyu decemviriv z 10 osib lat decemviri legibus scribundis buli ukladeni zakoni ta zapisani na 12 midnih doshkah i vistavleni na oglyad na centralnij ploshi Rimu Varto zauvazhiti sho v nih buv propisanij zakon sho zaboronyaye shlyubi mizh plebeyami i patriciyami ale vin proisnuvav menshe roku i blizko 445 roku do n e zavdyaki zusillyam narodnogo tribuna Gaya Kanuleya vin buv skasovanij Lex Canuleia Na pochatku III stolittya do n e bagati patricianska i plebejska verhivki zlilisya v odin stan nobilitet i v 287 roci do n e buv prijnyatij zakon Lex Hortensia pro te sho rishennya plebejskih zboriv plebiscitiv ye obov yazkovimi dlya vsih gromadyan nezalezhno vid pohodzhennya Z cogo chasu patriciyi i plebeyi perestali buti riznimi klasami stanami Zamozhni gromadyani utvorili stan vershnikiv a bidni stanovili plebs vilni remisniki selyani i dribni torgovci Piznishe u serednovichnij Yevropi tak zazvichaj nazivali misku golotu PosilannyaPlebeyi Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2002 T 4 N P 720 s ISBN 966 7492 04 4 Plebeyi Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1963 T 6 kn XI Literi Pere Po S 1396 1397 1000 ekz Jona Lendering Plebs na Livius org angl LiteraturaBazilchuk G K Slovnik dovidnik z istoriyi K MAUP 2005 Ce nezavershena stattya pro Starodavnij Rim Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi