Макс Клінгер (нім. Max Klinger; 18 лютого 1857, Лейпциг — 4 липня 1920, Гроссйена, передмістя Наумбурга) — німецький художник, графік і скульптор, представник символізму.
Макс Клінгер | |
Max Klinger | |
![]() фото майстра Макса Клінгера, 1902 рік | |
Ім'я при народженні | Max Klinger |
---|---|
Народився | 18 лютого 1857 Лейпциг |
Помер | 4 липня 1920 (63 роки) Гроссйєна, Саксонія |
Національність | |
Громадянство | ![]() |
Жанр | Графіка, скульптура, живопис |
Навчання | Королівська академі мистецтв, Берлін |
Напрямок | реалізм, символізм |
Вплив | сентименталізм |
Вплив на | Пюві де Шаванна |
Працював у містах | Лейпциг, Берлін |
Основні роботи | скульптури, графічні цикли |
Життєпис
Народився в місті Лейпциг. Був другим сином в родині.
Художня освіта
Під час навчання в школі водночас відвідував малювальну школу. Художник (1843—1915), до якого звернулись, відмовився взяти його в учні і перенаправив молодого Клінгера до Карла Гуссова в Карлсруе. Клінгер навчався малюванню в Карлсруе у жанрового художника К.Гуссова, тоді ж виготовив на замовлення серію малюнків з античних статуй. В Карлсруе став також відомим як піаніст-виконавець.
Переїхавши до Берліна, підпав під вплив історизованого стилю художника Адольфа Менцеля. Навчався в Королівській (державній)академії мистецтв міста Берлін. Навчання закінчив 1876 року із срібною медаллю, у 1877 році (один рік) відбув службу волонтером у піхотному полку. Не припиняв працювати малювальником і зробив чимало малюнків тушшю.
Художня творчість і довгі подорожжі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhrTDAxaGVGOUxiR2x1WjJWeVh6QXdNeTVxY0djdk1qQXdjSGd0VFdGNFgwdHNhVzVuWlhKZk1EQXpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Перші художні роботи в живописі та графіці відносяться до 1878 року. У 1879 році малює полотно «Смерть Цезаря» (Лейпциг, Музей образотворчого мистецтва), що стало центральним твором у розвитку німецького історичного символізму.
Макс Клінгер зосереджуєтья на творчості і подорожах. 1878 року він вперше виставив власні картини в 52-й виставці в Королівській академії мистецтв в Берліні.
- 1879 року відвіав місто Брюссель, працює в техніці акватінта.
- 1881 року перебрався в Берлін, де мав власну майстерню. Підтримував дружні стосунки з швейцарським скульптором і художником Карлом Стауфер-Берном (1857—1891), котрий теж займався створенням графіки, працював в техніці офорт, був викладачем, у котрого навчались Кете Кольвіц, Клара Шиверт, Хедвіг Вейс.
- 1883 року Клінгер отримав першу значну замову на декор вестибюля вілли Штегліц під Берліном для Юлія Альберса.
- Відвідав Париж, де вивчав в музеї Лувр твори Оноре Дом'є та Франсіско Гойї.1884 року Клінгер інтенсивно працював над декором вілли Штегліц.
- 1886 р. — праця над композицією монумента Бетховену (гіпсова модель) та над «Саломеєю» (перший варіант). Влітку відвідав Париж, а потім північну Італію, де відвідав Каррару
- 1887 р. — перебував в Берліні, де відбулася його зустріч з художником Арнольдом Бекліном. Восени працює в Лейпцигу, де розпочав картину «Суд Париса».
- 1889 року перебував в Брюсселі і в Італії, в останній відвідав Неаполь , Пестум та Помпеї, де проведені чергові розкопки античних міст.
- 1893 р. — нова подорож через Відень до Греції, в Південну Італію і знову в Париж. Цього ж року створена «Брамс Фантазія»
- 1895 року він відвідав Париж, Лондон , Нідерланди та Бонн, зупинився в місті Лейпциг, де будували для нього студію.
- 1896 року помер його батько. Зробив ескізи для декору вестибюля Музею образотворчих мистецтв міста Лейпциг.
- 1898 р. — зустріч з письменницею Ельзою Азеньєф, котра стає його моделлю та громадянською дружиною. На другий рік відвідав Піренеї та Грецію з метою придбати мармурові блоки для замовлених творів.
- 1898 р. — відвідав Париж, де відбулась його зустріч з французьким скульптором Огюстом Роденом. На початку вересня став батьком, в Парижі народилась його донька Дезіре, яку віддали на виховання у французьку родину.
- 1901 р. — бронзове погруддя композитора Ференца Ліста (Лейпциг, концертна зала Гевандхаус, знищено в роки 2-ї світової війни).
- 1901 р. — праця над монументом Бетховену, котрий розпочав ще 1895 року
- 1903 р. — придбав земельну ділянку з виноградником в місті Гроссйєна під містом Наумбург і арендував там будинок.
- 1903 р. — підписав контракт на створення монумента композитору Брамсу для міста Гамбург. Восени померла його мати.
- 1907 р. — відвідав Францію та Іспанію.
- 1909 р. — Клингер в Горссйєні перебудовує будиночок на історичному винограднику в зручне помешкання. Перебудови і облаштування тривають до 1911 року. Нова модель і подруга скульптора і художника — Гертруда Бок (1893—1932). Розрив відносин з пані письменницею Ельзою Азеньєф.
- 19 жовтня 1919 року Макс Клингер мав інсульт, що примусило остаточно оселитися в Госсйєні. Того ж року скульптор пошлюбився із Гертрудою Бок.
Помер 4 липня 1920 року і був похований в Гроссйєні.
Макс Клінгер графік
Велике значення у творчості Клінгера посідала графіка, в котрій він був віртуозним майстром і якій він у своїй книзі «Живопис і малювання», що вийшла в 1891 році, додає особливе, самостійне значення у відображенні зовнішнього світу. При цьому Клінгер вважав, що графіку властиво передавати демонічно-темні аспекти життя, які адекватно постають в лінійній і контрастній манері, що дозволяє розглядати Клінгера як одного з предтеч сюрреалістів. Зображення циклів дії з зображенням фантастично-символістських уявних реальностей сам Клінгер порівнював з музичним твором («опусом»). Сам же живопис залишалася для художника реалістично-позитивним засобом вираження.
Графічні серії М. Клінгера
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TXk4ek9TOU5ZWGhmUzJ4cGJtZGxjbDlVYUdWZlVtRndaVjl2Wmw5UWNtOXRaWFJvWlhWekxtcHdaeTh5TURCd2VDMU5ZWGhmUzJ4cGJtZGxjbDlVYUdWZlVtRndaVjl2Wmw5UWNtOXRaWFJvWlhWekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Впливи
Під особливим впливом Клінгера перебував французький художник Пюві де Шаванн, котрий створив у Парижі серію алегоричних, монументальних творів настінного живопису. Своєю метою в мистецтві Клінгер бачив об'єднання живопису, пластики й архітектури. Написані Клінгером релігійні картини мають відчутний вплив на майстра італійського Ренесансу.
Серія «Втрачена рукавичка пані», опус Х
Митець довгий час працював над серією графічних творів, умовна назва якої «Втрачена рукавичка пані», опус Х, або «Кохання». Макс Клінгер працював над графічним циклом в період 1880—1887, але серія була оприлюднена лише 1903 року.
Кожен аркуш серії викликав здивування антикласичним змістом і вкрай суб'єктивним його відображенням. Неоднозначність тлумачення кожного сюжету і його пов'язаності з йншими аркушами не пояснюють здуму. Все почалось із зустрічі на ковзанці, де шляхетне панство розважається катанням на роликах. Дослідники вбачають в бородані ліворуч самого Клінгера, що стоїть поряд з художником Германом Преллем. Клінгер уважно спостерігає за відвідувачами ковзанки, наче обирає майбутніх персонажів. Здається героїнею стане молода панночка, знаки уваги до якої подають два панича праворуч. На другому аркуші — паньонка втратила рукавичку і нею заволодів молодик. Аркуш дивує маятниковою композицією і ще цілком реалістичним відображеням подій. Третій аркуш наче вводить глядача в штучний світ фантазій художника і головного персонажа, де цілком реалістичні зображення втрачають реалістичні якості: незрозуиміло, до чого тут розпачлива жінка і погашена свічка, чому знову виникає рукавичка і чи то одне, чи то чотири деревця. Навіщо тут пагорб і рослинність, що нагдують чоловічі ноги… «Рятування рукавички» — головний персонаж в човні нмагається рятувати рукавичку, що перебуває в морі і повдить себе як неслухняна жива істота. На п'ятому аркуші — рукавичка подана вже як жива і керуюча каретою істота, що гонить вперед двох коней. Реалістичні деиалі в аркуші вже сильно витісняються фантазійними, особливо якимось моллюском на першому плані.
Всі злами депресивного XIX ст., його декадансу і його хворобливих пранень до штучної краси присутні в аркуші № 6 з хвилями моря, чомусь засипаними безліччю троянд… Хворобливі фантазії головного персонажа присутні і в сьомому аркуші — як нічні кошмари.
Символізм і суб'єктивізм головують в восьмому аркуші: жіноча рукавичка покоїться на жертовнику, на тлі — безліч другорядних рукавичок, що утворили завісу, яку намагається перетнути звір-чудовисько. Жива рукавичка наче зваблює чудовисько. Зваблення відбулося на дев'ятій сторінці серії і рукавичка похищена крилатим чудовиськом.
Десятий аркуш серії — під назвою «Амур». Але в аркуші головує не малий Амурчик з крилами комахи, а жіноча рукавичка, кинута під кущ троянд …
Незважаючи на сентиментальність серії, включення в серію нереалістичних композицій вивело її на нові обрії художнього побутування.
- № 1. «Шляхетне товариство на ковзанці»
- № 2. «Пані втратила рукавичку»
- Аркуш № 4
- Аркуш № 8
- Аркуш № 9
- Аркуш № 10
Серія «Кохання» (Eine Liebe)
Це цілком реалістична і графічна розповідь про пристрасне кохання одної німецької пари. Парубок в цій графічній серії підозріло нагадує молодого Макса Клінгера, але підстав пов'язати трагічну розповідь із життям самого Клінгера нема.
Обидва із шляхетних родин, що не дозволило швидкого знайомства і надто близьких стосунків без шлюбу. Але молодість і пристрасть розгортаються за власними законами і відкидають обережність та світські умовності. Нестримність обох в почуттях закінчилася позашлюбною вагітністю і паньонка, переживши ганьбу і відторгнення шляхетного панства, померла під час пологів.
Ситуація була досить типовою в буржуазних суспільствах будь-якої країни. Макс Клінгер не дав імен персонажам, а обличчя молодого панича не подав відкрито жодного разу.
- «Поцілунок»
- «Ніч кохання»
- «Ганьба через небажану вагітність »
- «Смерть пані під час пологів»
Академічні впливи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WkM5a09DOU5ZWGhmUzJ4cGJtZGxjbDhsTWpneE9EVTNMVEU1TWpBbE1qa2xNa05mU25Wd2FYUmxjbDkxYm1SZlZtVnVkWE5mWlhSamFHbHVaMTh4T0Rnd1gxUm9aVjlRYjNKMGJHRnVaRjlCY25SZlRYVnpaWFZ0WHpBd01pNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RUV0Y0WDB0c2FXNW5aWEpmSlRJNE1UZzFOeTB4T1RJd0pUSTVKVEpEWDBwMWNHbDBaWEpmZFc1a1gxWmxiblZ6WDJWMFkyaHBibWRmTVRnNE1GOVVhR1ZmVUc5eWRHeGhibVJmUVhKMFgwMTFjMlYxYlY4d01ESXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WWk5aVlTOU5ZWGhmUzJ4cGJtZGxjbDlCYlc5eVgzVnVaRjlRYzNsamFHVXVhbkJuTHpJd01IQjRMVTFoZUY5TGJHbHVaMlZ5WDBGdGIzSmZkVzVrWDFCemVXTm9aUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Зовсім іншим за якостями графіком Макс Клінгер поставав в інших серіях. Так, він зробив серію гравюр до перекладу твору Л. Апулея «Амур і Психея». Кожна сторінка видання мала декоративну рамку. Верхню панель рамок Макс Клінгер віддав різноманітним композиціям, декоративним та сюжетним, що нагадували чи то десюдепорти, чи то рельєфи. Бічні сторони рами віддані пейзажним і рослинним мотивам, а також колонам, прикрашеним вінками та гірляндами. Лише нижня стулка рамок більш одноманітна, з частими повторами одних і тих же декоративних мотивів (нереїда, чаша з виноградом і виноградною лозою). Низка декоративних мотивів в стилі академізму доводить, в якого майстерного декоратора виробився Макс Клінгер свого часу.
Графічні вставки-ілюстрації розповідають історію стосунків і кохання Амура та Психеї і виконані в типово академічній манері — величні пози, ідеальні торси, шляхетна драперія. На відміну від трагічної серії «Втрачена рукавичка пані» історія Амура та Психеї закінчується добре. Психея законно була віддана в дружини Амуру, і в відповідний термін у них народилась донька, котру назвуть Насолода.
Макс Клінгер і музика
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TXk4ellpOU5ZWGhmUzJ4cGJtZGxjbDlEYUc5eVpDNXFjR2N2TkRBd2NIZ3RUV0Y0WDB0c2FXNW5aWEpmUTJodmNtUXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Все життя Макс Клінгер був пов'язаний з музикою і сам був піаністом. Ще в роки навчання в Карлсруе він став також відомим як піаніст-виконавець. Саме в музиці найбільш повно відбивалися сильні, пристрасні прагнення митця. Авторитетні для Макса Клінгера композитори стають для нього об'єктами художніх інтерпретацій. Серед творів Клінгера — монументи на честь Бетховена, Брамса, останнього скульптор полюбляв і виділяв серед інших. Він узявся створити величний монумент на честь композитора Ріхарда Вагнера, але нездоров'я і смерть не дозволили здійснити задум.
Музика і асоціативні картини, викликані нею, були також темами його графічних творів. Їх хаотичні композиції особливо повно відтворені в графічних аркушах серії «Фантазія Брамса». Дивацькою, штучно поєднаною із різних частин була і композиція аркушу «Акорд», де є постамент з піаністом і роялем, арфа, неспокійне море з човном (мотив, відомий у Клінгера і за іншими серіями), гірський пейзаж із поховальним комплексом на узбережжі. На сумний настрій аркуша впливають декілька різних компонентів. Але ноту повного відчаю зображенню надає міфічна постать Фавна, що виринув і обійняв арфу наче ще одне божество цього світу.
Вибрані роботи
Живопис
- «Вечір», 1872, Дармштадт, Земельний музей Гессена
- «Єва і Майбутнє», 1880
- «Блакитна ніч», Дрезден (знищена в роки 2-ї світової війни)
- «Оплакування Христа», Дрезден (знищена в роки 2-ї світової війни)
- «Пляж», (Мюнхен, Нова Нінакотека)
- «Вирок Паріса» 1885/87 Відень, Нова Галерея музею історії і мистецтва
- «Розп'яття», 1891
- «Фантазія Брамса», 1894
- «Христос в Олімпії», 1897, Лейпциг, Музей образотворчого мистецтва
- «Ельза Азеньєф»
Скульптура
- «Бетховен», 1902, Лейпциг, Музей образотворчого мистецтва
- «Нова Саломея», погруддя, 1893,
- «Соломія», 1920, Вупперталь, Музей фон дер Хейдта
- «Фрідріх Ніцше», погруддя, мармур, Ермітаж, Санкт-Петербург
- «Атлет»
- «Кассандра», погруддя
- «Ельза Азеньєф», погруддя, Мюнхен, Нова Пінакотека
- «Ференц Ліст», погруддя, бронза
Див. також
Примітки
- Museum of Modern Art online collection
- . Архів оригіналу за 2 лютого 2014. Процитовано 26 січня 2014.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 20 лютого 2013. Процитовано 27 січня 2014.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Макс Клінгер |
Джерела
- Gibson, Michael. «Symbolism». Köln: Benedikit Taschen Verlag. 1995. .
- Die Welt der Malerei Köln, 1990
- M.Gibson: Symbolismus Köln, 2006
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Maks Klinger nim Max Klinger 18 lyutogo 1857 18570218 Lejpcig 4 lipnya 1920 Grossjena peredmistya Naumburga nimeckij hudozhnik grafik i skulptor predstavnik simvolizmu Maks Klinger Max Klinger foto majstra Maksa Klingera 1902 rik Im ya pri narodzhenni Max Klinger Narodivsya 18 lyutogo 1857 1857 02 18 Lejpcig Pomer 4 lipnya 1920 1920 07 04 63 roki Grossjyena Saksoniya Nacionalnist Nimechchina Gromadyanstvo Nimechchina 1 2 Zhanr Grafika skulptura zhivopis Navchannya Korolivska akademi mistectv Berlin Napryamok realizm simvolizm Vpliv sentimentalizm Vpliv na Pyuvi de Shavanna Pracyuvav u mistah Lejpcig Berlin Osnovni roboti skulpturi grafichni cikliZhittyepisNarodivsya v misti Lejpcig Buv drugim sinom v rodini Hudozhnya osvitaPid chas navchannya v shkoli vodnochas vidviduvav malyuvalnu shkolu Hudozhnik 1843 1915 do yakogo zvernulis vidmovivsya vzyati jogo v uchni i perenapraviv molodogo Klingera do Karla Gussova v Karlsrue Klinger navchavsya malyuvannyu v Karlsrue u zhanrovogo hudozhnika K Gussova todi zh vigotoviv na zamovlennya seriyu malyunkiv z antichnih statuj V Karlsrue stav takozh vidomim yak pianist vikonavec Pereyihavshi do Berlina pidpav pid vpliv istorizovanogo stilyu hudozhnika Adolfa Mencelya Navchavsya v Korolivskij derzhavnij akademiyi mistectv mista Berlin Navchannya zakinchiv 1876 roku iz sribnoyu medallyu u 1877 roci odin rik vidbuv sluzhbu volonterom u pihotnomu polku Ne pripinyav pracyuvati malyuvalnikom i zrobiv chimalo malyunkiv tushshyu Hudozhnya tvorchist i dovgi podorozhzhiM Klinger Pejzazh Derzhavnij Lindenau muzej Altenburg Pershi hudozhni roboti v zhivopisi ta grafici vidnosyatsya do 1878 roku U 1879 roci malyuye polotno Smert Cezarya Lejpcig Muzej obrazotvorchogo mistectva sho stalo centralnim tvorom u rozvitku nimeckogo istorichnogo simvolizmu Maks Klinger zoseredzhuyetya na tvorchosti i podorozhah 1878 roku vin vpershe vistaviv vlasni kartini v 52 j vistavci v Korolivskij akademiyi mistectv v Berlini 1879 roku vidviav misto Bryussel pracyuye v tehnici akvatinta 1881 roku perebravsya v Berlin de mav vlasnu majsternyu Pidtrimuvav druzhni stosunki z shvejcarskim skulptorom i hudozhnikom Karlom Staufer Bernom 1857 1891 kotrij tezh zajmavsya stvorennyam grafiki pracyuvav v tehnici ofort buv vikladachem u kotrogo navchalis Kete Kolvic Klara Shivert Hedvig Vejs 1883 roku Klinger otrimav pershu znachnu zamovu na dekor vestibyulya villi Shteglic pid Berlinom dlya Yuliya Albersa Vidvidav Parizh de vivchav v muzeyi Luvr tvori Onore Dom ye ta Fransisko Gojyi 1884 roku Klinger intensivno pracyuvav nad dekorom villi Shteglic 1886 r pracya nad kompoziciyeyu monumenta Bethovenu gipsova model ta nad Salomeyeyu pershij variant Vlitku vidvidav Parizh a potim pivnichnu Italiyu de vidvidav Karraru 1887 r perebuvav v Berlini de vidbulasya jogo zustrich z hudozhnikom Arnoldom Beklinom Voseni pracyuye v Lejpcigu de rozpochav kartinu Sud Parisa 1889 roku perebuvav v Bryusseli i v Italiyi v ostannij vidvidav Neapol Pestum ta Pompeyi de provedeni chergovi rozkopki antichnih mist 1893 r nova podorozh cherez Viden do Greciyi v Pivdennu Italiyu i znovu v Parizh Cogo zh roku stvorena Brams Fantaziya 1895 roku vin vidvidav Parizh London Niderlandi ta Bonn zupinivsya v misti Lejpcig de buduvali dlya nogo studiyu 1896 roku pomer jogo batko Zrobiv eskizi dlya dekoru vestibyulya Muzeyu obrazotvorchih mistectv mista Lejpcig 1898 r zustrich z pismenniceyu Elzoyu Azenyef kotra staye jogo modellyu ta gromadyanskoyu druzhinoyu Na drugij rik vidvidav Pireneyi ta Greciyu z metoyu pridbati marmurovi bloki dlya zamovlenih tvoriv 1898 r vidvidav Parizh de vidbulas jogo zustrich z francuzkim skulptorom Ogyustom Rodenom Na pochatku veresnya stav batkom v Parizhi narodilas jogo donka Dezire yaku viddali na vihovannya u francuzku rodinu 1901 r bronzove pogruddya kompozitora Ferenca Lista Lejpcig koncertna zala Gevandhaus znisheno v roki 2 yi svitovoyi vijni 1901 r pracya nad monumentom Bethovenu kotrij rozpochav she 1895 roku 1903 r pridbav zemelnu dilyanku z vinogradnikom v misti Grossjyena pid mistom Naumburg i arenduvav tam budinok 1903 r pidpisav kontrakt na stvorennya monumenta kompozitoru Bramsu dlya mista Gamburg Voseni pomerla jogo mati 1907 r vidvidav Franciyu ta Ispaniyu 1909 r Klinger v Gorssjyeni perebudovuye budinochok na istorichnomu vinogradniku v zruchne pomeshkannya Perebudovi i oblashtuvannya trivayut do 1911 roku Nova model i podruga skulptora i hudozhnika Gertruda Bok 1893 1932 Rozriv vidnosin z pani pismenniceyu Elzoyu Azenyef 19 zhovtnya 1919 roku Maks Klinger mav insult sho primusilo ostatochno oselitisya v Gossjyeni Togo zh roku skulptor poshlyubivsya iz Gertrudoyu Bok Pomer 4 lipnya 1920 roku i buv pohovanij v Grossjyeni Maks Klinger grafikVelike znachennya u tvorchosti Klingera posidala grafika v kotrij vin buv virtuoznim majstrom i yakij vin u svoyij knizi Zhivopis i malyuvannya sho vijshla v 1891 roci dodaye osoblive samostijne znachennya u vidobrazhenni zovnishnogo svitu Pri comu Klinger vvazhav sho grafiku vlastivo peredavati demonichno temni aspekti zhittya yaki adekvatno postayut v linijnij i kontrastnij maneri sho dozvolyaye rozglyadati Klingera yak odnogo z predtech syurrealistiv Zobrazhennya cikliv diyi z zobrazhennyam fantastichno simvolistskih uyavnih realnostej sam Klinger porivnyuvav z muzichnim tvorom opusom Sam zhe zhivopis zalishalasya dlya hudozhnika realistichno pozitivnim zasobom virazhennya Grafichni seriyi M KlingeraMaks Klinger Vikradennya Prometeya opus HII seriya Fantaziya na temu Bramsa 1894 r Vtrachena rukavichka pani Znajdena rukavichka 1878 1880 rr Yeva i majbutnye 1880 r Intermezzi 1879 1881 rr Zhittya 1881 1884 rr Kohannya 1879 1887 rr Fantaziya Bramsa 1894 r Pro smert I seriya Pro smert II seriyaVpliviPid osoblivim vplivom Klingera perebuvav francuzkij hudozhnik Pyuvi de Shavann kotrij stvoriv u Parizhi seriyu alegorichnih monumentalnih tvoriv nastinnogo zhivopisu Svoyeyu metoyu v mistectvi Klinger bachiv ob yednannya zhivopisu plastiki j arhitekturi Napisani Klingerom religijni kartini mayut vidchutnij vpliv na majstra italijskogo Renesansu Seriya Vtrachena rukavichka pani opus HM Klinger Fantaziyi parubka shodo rukavichki i pani sho yiyi vtratila Mitec dovgij chas pracyuvav nad seriyeyu grafichnih tvoriv umovna nazva yakoyi Vtrachena rukavichka pani opus H abo Kohannya Maks Klinger pracyuvav nad grafichnim ciklom v period 1880 1887 ale seriya bula oprilyudnena lishe 1903 roku Kozhen arkush seriyi viklikav zdivuvannya antiklasichnim zmistom i vkraj sub yektivnim jogo vidobrazhennyam Neodnoznachnist tlumachennya kozhnogo syuzhetu i jogo pov yazanosti z jnshimi arkushami ne poyasnyuyut zdumu Vse pochalos iz zustrichi na kovzanci de shlyahetne panstvo rozvazhayetsya katannyam na rolikah Doslidniki vbachayut v borodani livoruch samogo Klingera sho stoyit poryad z hudozhnikom Germanom Prellem Klinger uvazhno sposterigaye za vidviduvachami kovzanki nache obiraye majbutnih personazhiv Zdayetsya geroyineyu stane moloda pannochka znaki uvagi do yakoyi podayut dva panicha pravoruch Na drugomu arkushi panonka vtratila rukavichku i neyu zavolodiv molodik Arkush divuye mayatnikovoyu kompoziciyeyu i she cilkom realistichnim vidobrazhenyam podij Tretij arkush nache vvodit glyadacha v shtuchnij svit fantazij hudozhnika i golovnogo personazha de cilkom realistichni zobrazhennya vtrachayut realistichni yakosti nezrozuimilo do chogo tut rozpachliva zhinka i pogashena svichka chomu znovu vinikaye rukavichka i chi to odne chi to chotiri derevcya Navisho tut pagorb i roslinnist sho nagduyut cholovichi nogi Ryatuvannya rukavichki golovnij personazh v chovni nmagayetsya ryatuvati rukavichku sho perebuvaye v mori i povdit sebe yak nesluhnyana zhiva istota Na p yatomu arkushi rukavichka podana vzhe yak zhiva i keruyucha karetoyu istota sho gonit vpered dvoh konej Realistichni deiali v arkushi vzhe silno vitisnyayutsya fantazijnimi osoblivo yakimos mollyuskom na pershomu plani Vsi zlami depresivnogo XIX st jogo dekadansu i jogo hvoroblivih pranen do shtuchnoyi krasi prisutni v arkushi 6 z hvilyami morya chomus zasipanimi bezlichchyu troyand Hvoroblivi fantaziyi golovnogo personazha prisutni i v somomu arkushi yak nichni koshmari Simvolizm i sub yektivizm golovuyut v vosmomu arkushi zhinocha rukavichka pokoyitsya na zhertovniku na tli bezlich drugoryadnih rukavichok sho utvorili zavisu yaku namagayetsya peretnuti zvir chudovisko Zhiva rukavichka nache zvablyuye chudovisko Zvablennya vidbulosya na dev yatij storinci seriyi i rukavichka pohishena krilatim chudoviskom Desyatij arkush seriyi pid nazvoyu Amur Ale v arkushi golovuye ne malij Amurchik z krilami komahi a zhinocha rukavichka kinuta pid kush troyand Nezvazhayuchi na sentimentalnist seriyi vklyuchennya v seriyu nerealistichnih kompozicij vivelo yiyi na novi obriyi hudozhnogo pobutuvannya 1 Shlyahetne tovaristvo na kovzanci 2 Pani vtratila rukavichku Arkush 4 Arkush 8 Arkush 9 Arkush 10Seriya Kohannya Eine Liebe Ce cilkom realistichna i grafichna rozpovid pro pristrasne kohannya odnoyi nimeckoyi pari Parubok v cij grafichnij seriyi pidozrilo nagaduye molodogo Maksa Klingera ale pidstav pov yazati tragichnu rozpovid iz zhittyam samogo Klingera nema Obidva iz shlyahetnih rodin sho ne dozvolilo shvidkogo znajomstva i nadto blizkih stosunkiv bez shlyubu Ale molodist i pristrast rozgortayutsya za vlasnimi zakonami i vidkidayut oberezhnist ta svitski umovnosti Nestrimnist oboh v pochuttyah zakinchilasya pozashlyubnoyu vagitnistyu i panonka perezhivshi ganbu i vidtorgnennya shlyahetnogo panstva pomerla pid chas pologiv Situaciya bula dosit tipovoyu v burzhuaznih suspilstvah bud yakoyi krayini Maks Klinger ne dav imen personazham a oblichchya molodogo panicha ne podav vidkrito zhodnogo razu Pocilunok Nich kohannya Ganba cherez nebazhanu vagitnist Smert pani pid chas pologiv Akademichni vpliviYupiter i Venera ofort do vidannya Amur i Psiheya 1880 r L Apulej Amur i Psiheya nimecke vidannya bl 1909 r z ilyustraciyami M Klingera Zovsim inshim za yakostyami grafikom Maks Klinger postavav v inshih seriyah Tak vin zrobiv seriyu gravyur do perekladu tvoru L Apuleya Amur i Psiheya Kozhna storinka vidannya mala dekorativnu ramku Verhnyu panel ramok Maks Klinger viddav riznomanitnim kompoziciyam dekorativnim ta syuzhetnim sho nagaduvali chi to desyudeporti chi to relyefi Bichni storoni rami viddani pejzazhnim i roslinnim motivam a takozh kolonam prikrashenim vinkami ta girlyandami Lishe nizhnya stulka ramok bilsh odnomanitna z chastimi povtorami odnih i tih zhe dekorativnih motiviv nereyida chasha z vinogradom i vinogradnoyu lozoyu Nizka dekorativnih motiviv v stili akademizmu dovodit v yakogo majsternogo dekoratora virobivsya Maks Klinger svogo chasu Grafichni vstavki ilyustraciyi rozpovidayut istoriyu stosunkiv i kohannya Amura ta Psiheyi i vikonani v tipovo akademichnij maneri velichni pozi idealni torsi shlyahetna draperiya Na vidminu vid tragichnoyi seriyi Vtrachena rukavichka pani istoriya Amura ta Psiheyi zakinchuyetsya dobre Psiheya zakonno bula viddana v druzhini Amuru i v vidpovidnij termin u nih narodilas donka kotru nazvut Nasoloda Maks Klinger i muzikaMaks Klinger Akord 1894 r Vse zhittya Maks Klinger buv pov yazanij z muzikoyu i sam buv pianistom She v roki navchannya v Karlsrue vin stav takozh vidomim yak pianist vikonavec Same v muzici najbilsh povno vidbivalisya silni pristrasni pragnennya mitcya Avtoritetni dlya Maksa Klingera kompozitori stayut dlya nogo ob yektami hudozhnih interpretacij Sered tvoriv Klingera monumenti na chest Bethovena Bramsa ostannogo skulptor polyublyav i vidilyav sered inshih Vin uzyavsya stvoriti velichnij monument na chest kompozitora Riharda Vagnera ale nezdorov ya i smert ne dozvolili zdijsniti zadum Muzika i asociativni kartini viklikani neyu buli takozh temami jogo grafichnih tvoriv Yih haotichni kompoziciyi osoblivo povno vidtvoreni v grafichnih arkushah seriyi Fantaziya Bramsa Divackoyu shtuchno poyednanoyu iz riznih chastin bula i kompoziciya arkushu Akord de ye postament z pianistom i royalem arfa nespokijne more z chovnom motiv vidomij u Klingera i za inshimi seriyami girskij pejzazh iz pohovalnim kompleksom na uzberezhzhi Na sumnij nastrij arkusha vplivayut dekilka riznih komponentiv Ale notu povnogo vidchayu zobrazhennyu nadaye mifichna postat Favna sho virinuv i obijnyav arfu nache she odne bozhestvo cogo svitu Vibrani robotiZhivopis Vechir 1872 Darmshtadt Zemelnij muzej Gessena Yeva i Majbutnye 1880 Blakitna nich Drezden znishena v roki 2 yi svitovoyi vijni Oplakuvannya Hrista Drezden znishena v roki 2 yi svitovoyi vijni Plyazh Myunhen Nova Ninakoteka Virok Parisa 1885 87 Viden Nova Galereya muzeyu istoriyi i mistectva Rozp yattya 1891 Fantaziya Bramsa 1894 Hristos v Olimpiyi 1897 Lejpcig Muzej obrazotvorchogo mistectva Elza Azenyef Elza Azenyef v poli 1904 r Poslanc 1882 r Melodiya 1892 r Skulptura Bethoven 1902 Lejpcig Muzej obrazotvorchogo mistectva Nova Salomeya pogruddya 1893 Solomiya 1920 Vuppertal Muzej fon der Hejdta Fridrih Nicshe pogruddya marmur Ermitazh Sankt Peterburg Atlet Kassandra pogruddya Elza Azenyef pogruddya Myunhen Nova Pinakoteka Ferenc List pogruddya bronzaDiv takozhSentimentalizm Akademizm Dekadans Grafika Realizm Kete Kollvic Mistectvo NimechchiniPrimitkiartist list of the National Museum of Sweden 2016 d Track Q16323066d Track Q22681075 Museum of Modern Art online collection d Track Q73268604 Arhiv originalu za 2 lyutogo 2014 Procitovano 26 sichnya 2014 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 20 lyutogo 2013 Procitovano 27 sichnya 2014 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Maks KlingerDzherelaGibson Michael Symbolism Koln Benedikit Taschen Verlag 1995 ISBN 3 8228 9324 2 Die Welt der Malerei Koln 1990 M Gibson Symbolismus Koln 2006