Листо́к (лат. folium, грец. phýllon) — вегетативний орган судинних рослин, що виконує функції фотосинтезу, транспірації (випаровування) й газообміну. Розміри листків найчастіше коливаються в межах 3—12 см, однак є й винятки. Наприклад, вікторія амазонська з родини має листки діаметром до 2 м, які можуть витримати вантаж понад 50 кг, а деякі тропічні пальми мають листки завдовжки 20—25 м (разом із черешком). Це бічна, зазвичай плоска, частина пагона зеленого кольору. Першими листками насінних рослин є сім'ядолі зародка. Потім завдяки заросткам верхівкової меристеми формуються надземні або підземні листки. Листкова пластинка виконує основні функції листка. Черешок виконує опорну й провідну функції, регулює положення листкової пластинки відносно напрямку світла. По черешку проходять судинно-волокнисті пучки, які з'єднують стебло з листковою пластинкою. Прилистки також можуть мати різну форму й розміри.
Листок | |
Відомий під іменем | nate[1] |
---|---|
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEwTDB4bFlYWmxjeTF6WTJGdUxtcHdaeTh5TWpCd2VDMU1aV0YyWlhNdGMyTmhiaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5oTDFacFkzUnZjbWxoWDFKbFoybGhYMHhKVGw4eE9EUTVMUzVxY0djdk1qSXdjSGd0Vm1samRHOXlhV0ZmVW1WbmFXRmZURWxPWHpFNE5Ea3RMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Листок — бічний дорсивентральний орган пагона з детермінованим (обмеженим) ростом, пристосований до здійснення фотосинтезу, газообміну, транспірації, а також може виконувати запасальну функцію, слугувати для вегетативного розмноження, навіть бути ловильним апаратом у рослин-хижаків.
На одній рослині листки бувають анатомічно та морфологічно відмінними, що є проявом пластичності цих органів. Певні сукупності листків (формації) різняться положенням, будовою та переважаючою функцією.
Пластичність листка проявляється у формуванні різних формацій, а також у здатності змінюватися під впливом умов зовнішнього середовища (гетерофілія).
Зовнішня будова
Типовий листок складається з листкової пластинки (лат. lamina foliaris), черешка (лат. petiolus) й прилистків (лат. stipulae). Черешки й прилистки розвинені не на всіх листках. Листки без черешка називаються сидячими. Отже, листкова пластинка — основна частина листка. Якщо листкова пластинка одна, то листок називається простим, а якщо кілька — складним.
Наприклад, мають береза, липа, дуб, бузок, а складні — конюшина, акація, троянда. Листкові пластинки складного листа розміщуються на загальному черешку, який має назву рахіс. Цікаво, що при листопаді кожен листочок складного листа відпадає окремо.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJrTDFScGJHbGhYMEp5WVc1amFGOU1aV0YyWlhOZlFuVnlhM1YwZVY5VmEzSmhhVzVsTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxVWFXeHBZVjlDY21GdVkyaGZUR1ZoZG1WelgwSjFjbXQxZEhsZlZXdHlZV2x1WlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkxTDFKdmMyRmZZMkZ1YVc1aFgyeGxZV1pmSlRJNE1qVWxNamt1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZKdmMyRmZZMkZ1YVc1aFgyeGxZV1pmSlRJNE1qVWxNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Як правило, на листку добре помітні жилки — провідні пучки, по яких листок отримує воду з мінеральними речовинами, а синтезовані в листку органічні речовини відводяться до інших органів рослини. Жилки також виконують опорну функцію для клітин листка.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelprTDFabGFXNWZjMnRsYkdWMGIyNWZiMlpmWVY5c1pXRm1YeVV5T0dSbExXZG9iM04wWldRbE1qa3VhbkJuTHpJMU1IQjRMVlpsYVc1ZmMydGxiR1YwYjI1ZmIyWmZZVjlzWldGbVh5VXlPR1JsTFdkb2IzTjBaV1FsTWprdWFuQm4uanBn.jpg)
Виділяють 4 основні типи жилкування:
- паралельне — жилки розташовані вздовж листка паралельно одна одній (наприклад, у злаків);
- дугове — жилки при основі й на кінці листка зближуються (наприклад, у подорожника, конвалії);
- сітчасте — чітко виділяється центральна жилка (одна або кілька), від якої відходять бічні, меншої товщини, які, своєю чергою, неодноразово галузяться, утворюючи цілу мережу дрібних жилок (наприклад, у кропиви, клена, дуба);
- дихотомічне — жилки галузяться вилчасто (наприклад, у гінкго дволопатевого).
Інші типи жилкування показано на малюнку нижче.
Морфологія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelExTDB4bFlXWmZiVzl5Y0dodmJHOW5lVjkxYXk1emRtY3ZNelV3Y0hndFRHVmhabDl0YjNKd2FHOXNiMmQ1WDNWckxuTjJaeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Різноманіття зовнішнього вигляду листя дуже широке, тому природно, що існує потреба в їх класифікації. Малюнок дає досить вичерпну картину зовнішньої морфології листкової пластинки. Розглянемо деякі підходи до її класифікації.
Листкові пластинки можуть мати різну форму, риси країв, жилкування й почленованість. У більшості рослин пластинки двосиметричні, поділені за лінією голої жилки на праву і ліву частини. Вони також дорсовентральні: їхні верхній і нижній боки відрізняються за типом будови. Листкові пластинки вкриті волосками й восковим нальотом для захисту від надмірного випаровування й несприятливих умов.
Прості листки залежно від форми листкової пластинки можна поділити на дві великі групи:
- з нерозчленованою пластинкою
- голчастий (хвойні)
- лінійний (злаки)
- ланцетний
- округлий
- яйцеподібний
- обернено яйцеподібний
- щитоподібний
- серцеподібний
- ниркоподібний
- стрілоподібний
- списоподібний тощо;
- з розчленованою пластинкою
- лопатевий — розчленування досягають 1/3-1/4 листкової пластинки
- трійчастолопатевий
- пальчатолопатевий
- перистолопатевий
- роздільний — глибина вирізів понад половину ширини листкової пластинки
- трійчастороздільний
- пальчастороздільний
- перистороздільний
- розсічений — розчленування доходять до центральної жилки чи основи листка
- трійчасторозсічений
- пальчасторозсічений
- перисторозсічений
- лопатевий — розчленування досягають 1/3-1/4 листкової пластинки
До цієї класифікації дещо «не вписується» листок картоплі. Він є своєрідним: за формою він перистий, але розчленування неоднакове, великі долі чергуються з маленькими. Такий листок матиме назву «непарнопереривчастоперисторозсічений».
Наступна класифікація простих листків за формою краю листкової пластинки. Розрізняють:
- пилчастий
- двічі пилчастий
- зубчастий
- городчастий
- суцільний та ін.
Класифікація складних листків дещо нагадує класифікацію простих з розчленованою листковою пластинкою. Виділяють:
- трійчастоскладний
- пальчастоскладний
- перистоскладний
- парноперистоскладний (рахіс закінчується двома листочками)
- непарноперистоскладний (рахіс закінчується одним листочком)
Розміщення на пагоні
Листки розміщуються на пагонах у певному порядку, не затінюючи один одного. У більшості квіткових рослин (яблуня, груша, верба, осокір та ін.) розміщення листків спіральне, або чергове (вони прикріплені по одному у вузлі). Кількість листків, що замикають спіраль на стеблі, називається листковим циклом. Він може складатися з одного або двох обертів спіралі на пагоні. У кожному оберті по два — п'ять і більше листків.
У бузку, глухої кропиви, гвоздики листки прикріплені парами й розміщені на стеблі один проти одного. Таке розміщення листків називають супротивним. Кожна пара відносно верхньої й нижньої пар розміщена навхрест, що сприяє кращому використанню світла.
Якщо до одного вузла прикріплені п'ять і більше листків, то таке розміщення називають кільцевим. Воно буває у хвощів, ялівцю, воронячого ока. У маренки запашної (Asperula odorata), підмаренника північного (Galium boreale) розміщення листків несправжньокільцеве. Крім двох листків, у їхніх кільцях є розрослі прилистки.
У рослин з прикореневими листками вони зібрані біля землі на дуже вкороченому стеблі з майже недорозвинутими меживузлями (у кульбаби, кок-сагизу), а в перший рік вегетації — у буряка, моркви та ін.
Гетерофілія
Гетерофілі́я (від грец. héteros — різний та phýllon — листок), або різнолистість — це відмінності у формі, розмірах і структурі листків однієї рослини.
Не всі листки на пагоні однакові. При проростанні рослини з насіння першими з'являються листки зародка — сім'ядолі. У середній частині пагона пізніше розвиваються серединні листки. Вони зелені й характеризуються всією різноманітністю морфології, описаною вище. Верхівкові листки розвиваються близько суцвіття, це покривні листки квіток — при́квітки. Вони недорозвинуті, слабко розчленовані, часто плівчасті. Часто бувають радикально відмінними між собою розеткові (прикореневі) і стеблові листки.
Метаморфози (видозміни) листка
Учення про метаморфози в рослин висунув Й. В. Гете 1790 р. Він розвивав ідею єдності всіх органів рослини, які є видозмінами (метаморфозами) листка.
Метаморфози листка виникли в процесі еволюції як пристосування рослин до певних умов. Багато видозмін листків схожі з видозмінами пагона (стебла).
- Вусики характерні для повзучих рослин, у яких частина листка або навіть весь листок перетворюються на ниткоподібні вирости. Чудовий приклад — горох посівний. У нього на вусики перетворена верхня частина рахісу та 3—7 листочків. Виноград теж має вусики, проте вони не листкового походження, оскільки, по-перше, відходять з пазухи листка, а по-друге — можуть галузитися, що властиво пагону, а не листку.
- Колючки виникають як пристосування до посушливих умов зростання, наприклад, у кактусів, таким чином зменшуються втрати води рослиною. Колючками можуть ставати закінчення жилок, рахіс, прилистки. Такі колючки захищають рослину від поїдання тваринами. Колючки стеблового походження також легко відрізнити від листкових: вони знаходяться в пазусі листка та інколи галузяться (наприклад, колючки глоду, сливи, гледичії — це все приклади видозмін пагона).
- Ловильні апарати, напевно, найвищий ступінь спеціалізації листка. Вони властиві комахоїдним рослинам. Зростаючи на бідних ґрунтах, росичка, непентес та інші комахоїдні рослини змушені шукати додаткове джерело поживних речовин, а саме азоту. У процесі еволюції в них виникли ловильні апарати, пристосовані для полювання на комах та інших дрібних тварин.
- Вусики гороху посівного
- Колючки опунції
- Комахоїдна рослина росичка круглолиста
- Комахоїдна рослина непентес
Внутрішня будова листка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2T1M4NU1DOU1aV0ZtWDJsdWJtVnlYM04wY25WamRIVnlaVjlWYTNJdWNHNW5Mek13TUhCNExVeGxZV1pmYVc1dVpYSmZjM1J5ZFdOMGRYSmxYMVZyY2k1d2JtYz0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF6TDFOMGIyMWhkR0ZmVUdWdVoyOHVhbkJuTHpJeU1IQjRMVk4wYjIxaGRHRmZVR1Z1WjI4dWFuQm4uanBn.jpg)
Звичайно листок складається з таких тканин:
Епідерміс — шар клітин, що захищають від шкідливого впливу зовнішнього середовища й надлишкового випаровування. Часто ззовні епідерміс листка вкритий воскоподібним захисним шаром — кутикулою.
Мезофіл, або паренхіма — внутрішня хлорофіловмісна тканина, що виконує основну фотосинтетичну функцію.
Мережа жилок, утворених , складають , (елементи ксилеми та флоеми — для переміщення води, розчинних солей та цукрів) і виконують механічну функцію.
Продихи — спеціалізовані комплекси клітин, переважно розташовані на нижній поверхні листків, через які відбувається випарування води (транспірація) й газообмін.
Як і в усіх інших органів, будова листка та його функції тісно пов'язані між собою. Зверху й знизу листкова пластинка покрита епідермісом. Зовнішні стінки клітин епідермісу потовщені і вкриті кутикулою (особливо в рослин), але можуть бути й відносно тонкими в рослин вологих місцезростань. Бічні стінки клітин звивисті, що сприяє міцному з'єднанню їх між собою.
Функції
Як було зазначено вище, листок виконує три основні функції:
- фотосинтез — в клітинах мезофілу листка знаходяться хлоропласти — органели фотосинтезу, в хлоропластах енергія світла перетворюється на енергію хімічних зв'язків і як побічний продукт виділяється кисень;
- транспірація — кутикула на поверхні епідерми листка сприяє зменшенню випаровування води з одиниці поверхні, а продихи дозволяють регулювати цей процес, тому транспірація, на відміну від простого випаровування, — процес фізіологічний;
- газообмін — через продихи, по міжклітинному простору () до клітин надходить вуглекислий газ (для фотосинтезу), кисень (для дихання), а також виводиться зайва водяна пара та кисень, що утворився в процесі фотосинтезу.
Див. також
Джерела
- А. О. Слюсарев, О. В. Самсонов, В. М. Мухін та ін. «Біологія: навчальний посібник». Пер. з рос. та ред. В. О. Мотузного. 2-ге вид. Київ: Вища школа, 1999.
- Біда О. А., Дерій С. І. та ін. Біологія: навчально-методичний посібник — 3-тє вид., — К.: Літера ЛТД, 2012. — 672 с.
- Usher T. Newguineaworld — 1996.
- Біологічний словник / за ред. I. Г. Підоплічка. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974. — Т. 3. — 552 с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Syudi perenapravlyayetsya zapit Rahis Na cyu temu potribna okrema stattya Listo k lat folium grec phyllon vegetativnij organ sudinnih roslin sho vikonuye funkciyi fotosintezu transpiraciyi viparovuvannya j gazoobminu Rozmiri listkiv najchastishe kolivayutsya v mezhah 3 12 sm odnak ye j vinyatki Napriklad viktoriya amazonska z rodini maye listki diametrom do 2 m yaki mozhut vitrimati vantazh ponad 50 kg a deyaki tropichni palmi mayut listki zavdovzhki 20 25 m razom iz chereshkom Ce bichna zazvichaj ploska chastina pagona zelenogo koloru Pershimi listkami nasinnih roslin ye sim yadoli zarodka Potim zavdyaki zarostkam verhivkovoyi meristemi formuyutsya nadzemni abo pidzemni listki Listkova plastinka vikonuye osnovni funkciyi listka Chereshok vikonuye opornu j providnu funkciyi regulyuye polozhennya listkovoyi plastinki vidnosno napryamku svitla Po chereshku prohodyat sudinno voloknisti puchki yaki z yednuyut steblo z listkovoyu plastinkoyu Prilistki takozh mozhut mati riznu formu j rozmiri Listok source source source source source source source track Vidomij pid imenemnate 1 Listok u VikishovishiListki roslin Listok Victoria regia Listok bichnij dorsiventralnij organ pagona z determinovanim obmezhenim rostom pristosovanij do zdijsnennya fotosintezu gazoobminu transpiraciyi a takozh mozhe vikonuvati zapasalnu funkciyu sluguvati dlya vegetativnogo rozmnozhennya navit buti lovilnim aparatom u roslin hizhakiv Na odnij roslini listki buvayut anatomichno ta morfologichno vidminnimi sho ye proyavom plastichnosti cih organiv Pevni sukupnosti listkiv formaciyi riznyatsya polozhennyam budovoyu ta perevazhayuchoyu funkciyeyu Plastichnist listka proyavlyayetsya u formuvanni riznih formacij a takozh u zdatnosti zminyuvatisya pid vplivom umov zovnishnogo seredovisha geterofiliya Zovnishnya budovaTipovij listok skladayetsya z listkovoyi plastinki lat lamina foliaris chereshka lat petiolus j prilistkiv lat stipulae Chereshki j prilistki rozvineni ne na vsih listkah Listki bez chereshka nazivayutsya sidyachimi Otzhe listkova plastinka osnovna chastina listka Yaksho listkova plastinka odna to listok nazivayetsya prostim a yaksho kilka skladnim Napriklad mayut bereza lipa dub buzok a skladni konyushina akaciya troyanda Listkovi plastinki skladnogo lista rozmishuyutsya na zagalnomu chereshku yakij maye nazvu rahis Cikavo sho pri listopadi kozhen listochok skladnogo lista vidpadaye okremo Prosti listki lipi Skladnij listok shipshini Yak pravilo na listku dobre pomitni zhilki providni puchki po yakih listok otrimuye vodu z mineralnimi rechovinami a sintezovani v listku organichni rechovini vidvodyatsya do inshih organiv roslini Zhilki takozh vikonuyut opornu funkciyu dlya klitin listka Skelet zhilkuvannya listka Vidilyayut 4 osnovni tipi zhilkuvannya paralelne zhilki roztashovani vzdovzh listka paralelno odna odnij napriklad u zlakiv dugove zhilki pri osnovi j na kinci listka zblizhuyutsya napriklad u podorozhnika konvaliyi sitchaste chitko vidilyayetsya centralna zhilka odna abo kilka vid yakoyi vidhodyat bichni menshoyi tovshini yaki svoyeyu chergoyu neodnorazovo galuzyatsya utvoryuyuchi cilu merezhu dribnih zhilok napriklad u kropivi klena duba dihotomichne zhilki galuzyatsya vilchasto napriklad u ginkgo dvolopatevogo Inshi tipi zhilkuvannya pokazano na malyunku nizhche MorfologiyaFormi listkovoyi plastinki krayiv ta zhilkuvannya listkiv Riznomanittya zovnishnogo viglyadu listya duzhe shiroke tomu prirodno sho isnuye potreba v yih klasifikaciyi Malyunok daye dosit vicherpnu kartinu zovnishnoyi morfologiyi listkovoyi plastinki Rozglyanemo deyaki pidhodi do yiyi klasifikaciyi Listkovi plastinki mozhut mati riznu formu risi krayiv zhilkuvannya j pochlenovanist U bilshosti roslin plastinki dvosimetrichni podileni za liniyeyu goloyi zhilki na pravu i livu chastini Voni takozh dorsoventralni yihni verhnij i nizhnij boki vidriznyayutsya za tipom budovi Listkovi plastinki vkriti voloskami j voskovim nalotom dlya zahistu vid nadmirnogo viparovuvannya j nespriyatlivih umov Prosti listki zalezhno vid formi listkovoyi plastinki mozhna podiliti na dvi veliki grupi z nerozchlenovanoyu plastinkoyu golchastij hvojni linijnij zlaki lancetnij okruglij yajcepodibnij oberneno yajcepodibnij shitopodibnij sercepodibnij nirkopodibnij strilopodibnij spisopodibnij tosho z rozchlenovanoyu plastinkoyu lopatevij rozchlenuvannya dosyagayut 1 3 1 4 listkovoyi plastinki trijchastolopatevij palchatolopatevij peristolopatevij rozdilnij glibina viriziv ponad polovinu shirini listkovoyi plastinki trijchastorozdilnij palchastorozdilnij peristorozdilnij rozsichenij rozchlenuvannya dohodyat do centralnoyi zhilki chi osnovi listka trijchastorozsichenij palchastorozsichenij peristorozsichenij Do ciyeyi klasifikaciyi desho ne vpisuyetsya listok kartopli Vin ye svoyeridnim za formoyu vin peristij ale rozchlenuvannya neodnakove veliki doli cherguyutsya z malenkimi Takij listok matime nazvu neparnopererivchastoperistorozsichenij Nastupna klasifikaciya prostih listkiv za formoyu krayu listkovoyi plastinki Rozriznyayut pilchastij dvichi pilchastij zubchastij gorodchastij sucilnij ta in Klasifikaciya skladnih listkiv desho nagaduye klasifikaciyu prostih z rozchlenovanoyu listkovoyu plastinkoyu Vidilyayut trijchastoskladnij palchastoskladnij peristoskladnij parnoperistoskladnij rahis zakinchuyetsya dvoma listochkami neparnoperistoskladnij rahis zakinchuyetsya odnim listochkom Rozmishennya na pagoniListki rozmishuyutsya na pagonah u pevnomu poryadku ne zatinyuyuchi odin odnogo U bilshosti kvitkovih roslin yablunya grusha verba osokir ta in rozmishennya listkiv spiralne abo chergove voni prikripleni po odnomu u vuzli Kilkist listkiv sho zamikayut spiral na stebli nazivayetsya listkovim ciklom Vin mozhe skladatisya z odnogo abo dvoh obertiv spirali na pagoni U kozhnomu oberti po dva p yat i bilshe listkiv U buzku gluhoyi kropivi gvozdiki listki prikripleni parami j rozmisheni na stebli odin proti odnogo Take rozmishennya listkiv nazivayut suprotivnim Kozhna para vidnosno verhnoyi j nizhnoyi par rozmishena navhrest sho spriyaye krashomu vikoristannyu svitla Yaksho do odnogo vuzla prikripleni p yat i bilshe listkiv to take rozmishennya nazivayut kilcevim Vono buvaye u hvoshiv yalivcyu voronyachogo oka U marenki zapashnoyi Asperula odorata pidmarennika pivnichnogo Galium boreale rozmishennya listkiv nespravzhnokilceve Krim dvoh listkiv u yihnih kilcyah ye rozrosli prilistki U roslin z prikorenevimi listkami voni zibrani bilya zemli na duzhe vkorochenomu stebli z majzhe nedorozvinutimi mezhivuzlyami u kulbabi kok sagizu a v pershij rik vegetaciyi u buryaka morkvi ta in GeterofiliyaDokladnishe Geterofiliya Geterofili ya vid grec heteros riznij ta phyllon listok abo riznolistist ce vidminnosti u formi rozmirah i strukturi listkiv odniyeyi roslini Ne vsi listki na pagoni odnakovi Pri prorostanni roslini z nasinnya pershimi z yavlyayutsya listki zarodka sim yadoli U serednij chastini pagona piznishe rozvivayutsya seredinni listki Voni zeleni j harakterizuyutsya vsiyeyu riznomanitnistyu morfologiyi opisanoyu vishe Verhivkovi listki rozvivayutsya blizko sucvittya ce pokrivni listki kvitok pri kvitki Voni nedorozvinuti slabko rozchlenovani chasto plivchasti Chasto buvayut radikalno vidminnimi mizh soboyu rozetkovi prikorenevi i steblovi listki Metamorfozi vidozmini listkaUchennya pro metamorfozi v roslin visunuv J V Gete 1790 r Vin rozvivav ideyu yednosti vsih organiv roslini yaki ye vidozminami metamorfozami listka Metamorfozi listka vinikli v procesi evolyuciyi yak pristosuvannya roslin do pevnih umov Bagato vidozmin listkiv shozhi z vidozminami pagona stebla Vusiki harakterni dlya povzuchih roslin u yakih chastina listka abo navit ves listok peretvoryuyutsya na nitkopodibni virosti Chudovij priklad goroh posivnij U nogo na vusiki peretvorena verhnya chastina rahisu ta 3 7 listochkiv Vinograd tezh maye vusiki prote voni ne listkovogo pohodzhennya oskilki po pershe vidhodyat z pazuhi listka a po druge mozhut galuzitisya sho vlastivo pagonu a ne listku Kolyuchki vinikayut yak pristosuvannya do posushlivih umov zrostannya napriklad u kaktusiv takim chinom zmenshuyutsya vtrati vodi roslinoyu Kolyuchkami mozhut stavati zakinchennya zhilok rahis prilistki Taki kolyuchki zahishayut roslinu vid poyidannya tvarinami Kolyuchki steblovogo pohodzhennya takozh legko vidrizniti vid listkovih voni znahodyatsya v pazusi listka ta inkoli galuzyatsya napriklad kolyuchki glodu slivi gledichiyi ce vse prikladi vidozmin pagona Lovilni aparati napevno najvishij stupin specializaciyi listka Voni vlastivi komahoyidnim roslinam Zrostayuchi na bidnih gruntah rosichka nepentes ta inshi komahoyidni roslini zmusheni shukati dodatkove dzherelo pozhivnih rechovin a same azotu U procesi evolyuciyi v nih vinikli lovilni aparati pristosovani dlya polyuvannya na komah ta inshih dribnih tvarin Vusiki gorohu posivnogo Kolyuchki opunciyi Komahoyidna roslina rosichka kruglolista Komahoyidna roslina nepentesVnutrishnya budova listkaShema vnutrishnoyi budovi listka Prodih listka pid mikroskopom Zvichajno listok skladayetsya z takih tkanin Epidermis shar klitin sho zahishayut vid shkidlivogo vplivu zovnishnogo seredovisha j nadlishkovogo viparovuvannya Chasto zzovni epidermis listka vkritij voskopodibnim zahisnim sharom kutikuloyu Mezofil abo parenhima vnutrishnya hlorofilovmisna tkanina sho vikonuye osnovnu fotosintetichnu funkciyu Merezha zhilok utvorenih skladayut elementi ksilemi ta floemi dlya peremishennya vodi rozchinnih solej ta cukriv i vikonuyut mehanichnu funkciyu Prodihi specializovani kompleksi klitin perevazhno roztashovani na nizhnij poverhni listkiv cherez yaki vidbuvayetsya viparuvannya vodi transpiraciya j gazoobmin Yak i v usih inshih organiv budova listka ta jogo funkciyi tisno pov yazani mizh soboyu Zverhu j znizu listkova plastinka pokrita epidermisom Zovnishni stinki klitin epidermisu potovsheni i vkriti kutikuloyu osoblivo v roslin ale mozhut buti j vidnosno tonkimi v roslin vologih miscezrostan Bichni stinki klitin zvivisti sho spriyaye micnomu z yednannyu yih mizh soboyu FunkciyiYak bulo zaznacheno vishe listok vikonuye tri osnovni funkciyi fotosintez v klitinah mezofilu listka znahodyatsya hloroplasti organeli fotosintezu v hloroplastah energiya svitla peretvoryuyetsya na energiyu himichnih zv yazkiv i yak pobichnij produkt vidilyayetsya kisen transpiraciya kutikula na poverhni epidermi listka spriyaye zmenshennyu viparovuvannya vodi z odinici poverhni a prodihi dozvolyayut regulyuvati cej proces tomu transpiraciya na vidminu vid prostogo viparovuvannya proces fiziologichnij gazoobmin cherez prodihi po mizhklitinnomu prostoru do klitin nadhodit vuglekislij gaz dlya fotosintezu kisen dlya dihannya a takozh vivoditsya zajva vodyana para ta kisen sho utvorivsya v procesi fotosintezu Div takozhAfiliya Listik botanika DzherelaA O Slyusarev O V Samsonov V M Muhin ta in Biologiya navchalnij posibnik Per z ros ta red V O Motuznogo 2 ge vid Kiyiv Visha shkola 1999 Bida O A Derij S I ta in Biologiya navchalno metodichnij posibnik 3 tye vid K Litera LTD 2012 672 s ISBN 978 966 178 133 6 Commons Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Listok Usher T Newguineaworld 1996 d Track Q104243538d Track Q104243545 Biologichnij slovnik za red I G Pidoplichka K Golovna redakciya URE 1974 T 3 552 s