Аргуме́нт кита́йської кімна́ти стверджує, що виконання програми не може бути «розумом», «розумінням» або «свідомістю» незалежно від того, наскільки програма забезпечує комп'ютеру поведінку розумної людини. Цей аргумент був вперше представлений філософом Джоном Серлем у своїй роботі «Minds, Brains, and Programs» («Розум, мізки і програми»), опублікованій в 1980 році в журналі [en]. Відтоді він широко обговорювався. Центральним елементом аргументу є уявний експеримент, відомий як китайська кімната.
Аргумент спрямований проти [en] функціоналізму та комп'ютерної теорії розуму, які вважають, що розум можна розглядати як систему обробки інформації, що оперує формальними символами. Зокрема, аргумент намагається спростувати позицію, яку Серль називає сильним штучним інтелектом: «Належним чином запрограмований комп'ютер з правильними вхідними і вихідними даними, матиме розум в точно такому ж сенсі, як людина має розум».
Хоча аргумент китайської кімнати спочатку був представлений у відповідь на висловлювання дослідників штучного інтелекту (ШІ), він не є аргументом проти цілей дослідження ШІ, оскільки не обмежує силу інтелекту, яку може демонструвати машина. Аргумент застосовується тільки до цифрових комп'ютерів, на яких виконуються програми, і не поширюється на машини в цілому.
Уявний експеримент
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelk1TDBwdmFHNWZjMlZoY214bE1pNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RTbTlvYmw5elpXRnliR1V5TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У популярній статті «Is the Brain's Mind a Computer Program?» («Чи є мислення комп'ютерною програмою?»), опублікованій у 1990 році, Серль описує експеримент таким чином:
![]() | Візьмемо, наприклад, яку-небудь мову, якої ви не розумієте. Для мене такою мовою є китайська. Текст, написаний китайською, я сприймаю як набір безглуздих каракулів. Тепер припустимо, що мене помістили в кімнату, в якій розставлені кошики, повні китайських ієрогліфів. Припустимо також, що мені дали підручник англійською мовою, в якому наводяться правила поєднання символів китайської мови, причому правила ці можна застосовувати, знаючи лише форму символів, розуміти значення символів зовсім необов'язково. Наприклад, правила можуть твердити: «Візьміть такий-то ієрогліф з кошика номер один і помістіть його поряд з таким-то ієрогліфом з кошика номер два». Уявімо собі, що люди, які перебувають за дверима кімнати і розуміють китайську мову, передають у кімнату набори символів, і що у відповідь я маніпулюю символами відповідно до правил і передаю назад інші набори символів. У цьому випадку книга правил є не що інше, як «комп'ютерна програма». Люди, які написали її, — «програмісти», а я граю роль «комп'ютера». Кошики, наповнені символами, — це «база даних»; набори символів, що передаються до кімнати, це «питання», а набори, що виходять з кімнати, це «відповіді». Припустимо далі, що книга правил написана так, що мої «відповіді» на «питання» не відрізняються від відповідей людини, яка вільно розмовляє китайською мовою. Наприклад, люди, що знаходяться зовні, можуть передати незрозумілі мені символи, що означають: «Який колір вам більше всього подобається?» У відповідь, виконавши запропоновані правилами маніпуляції, я видам символи, на жаль, мені також незрозумілі, що означають, що мій улюблений колір синій, але мені насправді подобається зелений. Таким чином, я витримаю тест Тюрінга на розуміння китайської мови. Але все ж насправді я не розумію ані слова китайською. До того ж, я ніяк не можу навчитися цій мові у розглянутій системі, оскільки не існує жодного способу, за допомогою якого я міг би довідатися сенс хоча б одного символу. Подібно до комп'ютера, що маніпулює символами, але не може вкласти в них жодного змісту. | ![]() |
Серль стверджує, що без «розуміння» (або «інтенціональності») ми не можемо описати те, що робить машина як «мислення», і, оскільки вона не думає, вона не має «розуму». Тому він робить висновок, що «сильний ШІ» є помилковим.
Історія
У 1714 році Готфрід Лейбніц сформував подібний аргумент проти [en] (позиції про те, що розум є машиною і не більше). Лейбніц використовував уявний експеримент розширення мозку, поки він не став розміром з млин. Лейбніцю було важко уявити, що «розум», здатний до «сприйняття», може бути побудований з використанням тільки механічних процесів. У короткому оповіданні 1961 року «Гра» Анатолія Дніпрова стадіон людей виступає перемикачами та осередками пам'яті, які реалізують програму перекладу фрази португальської мови, яку ніхто з них не знає. У 1974 році Лоуренс Девіс уявляв собі дублювання мозку за допомогою телефонних ліній і офісів, у яких працювали люди, і в 1978 році [en] передбачив, що все населення Китаю бере участь у такому моделюванні мозку. Цей розумовий експеримент називається Китайський мозок, також «китайська нація» або «китайський тренажерний зал».
Аргумент китайської кімнати був введений в 1980 році у статті Серля «Minds, Brains, and Programs» («Розум, мозок і програми»), опублікований в журналі [en]. У підсумку вона стала «найвпливовішою цільовою статтею» журналу, яка генерувала величезну кількість коментарів і відповідей у наступні десятиліття, і Серль продовжував захищати і уточнювати аргумент у багатьох статтях і книгах. Девід Коул пише, що «аргумент китайської кімнати, ймовірно, був найбільш широко обговорюваним філософським аргументом у когнітивній науці, який з'явився за останні 25 років».
Більшість дискусій складається зі спроб спростування аргументу. «Переважна більшість, — відзначає редактор [en] [en], — як і раніше думає, що китайський аргумент кімнати мертвий». Об'єм літератури, що виріс навколо дискусії, надихнув [en] на коментар, що поле когнітивної науки має бути переосмислено як «триваюча дослідницька програма, яка показує, що аргумент китайської кімнати Серля є помилковим».
Аргумент Серля став «чимось класичним у когнітивній науці», стверджує Харнад. [en] погодився і охарактеризував оригінальну статтю як «зразок філософської чіткості і чистоти».
Філософія
Хоча аргумент китайської кімнати спочатку був представлений у відповідь на висловлювання дослідників штучного інтелекту (ШІ), філософи стали розглядати його як важливу частину філософії свідомості. Це виклик функціоналізму і комп'ютерної теорії розуму, і пов'язаний з такими питаннями, як проблема розум-тіло, [en], [en], і важка проблема свідомості.
Сильний ШІ
Серль визначив [en], яку він називає «сильним ШІ»:
![]() | Належним чином запрограмований комп'ютер з правильними входами і виходами, таким чином, матиме розум в точно такому ж сенсі, як люди мають розум. | ![]() |
Визначення залежить від відмінності між імітацією розуму та реальним розумом. Серль пише, що «згідно з Сильним ШІ, правильне моделювання дійсно є розумом. Згідно зі Слабким ШІ, правильне моделювання є моделлю розуму».
Ця позиція випливає з деяких висловлювань дослідників та аналітиків раннього ШІ. Наприклад, у 1955 році засновник ШІ Герберт А. Саймон заявив, що «зараз у світі є машини, які думають, що навчаються і створюють» і стверджують, що вони «вирішили поважну проблему розуму і тіла, пояснюючи, як система, що складається з матерії, може володіти властивостями розуму». [en] писав, що «ШІ хоче тільки справжню статтю: машини з розумом, в повному і буквальному сенсі. Це не наукова фантастика, а реальна наука, що ґрунтується на теоретичній концепції настільки глибокій, наскільки вона є сміливою, а саме, ми, насамперед, самі є комп'ютерами».
Серль також приписує наступні позиції захисникам сильного ШІ:
- Системи штучного інтелекту можна використовувати для пояснення розуму;
- Вивчення мозку не має відношення до вивчення розуму;
- Тест Тюрінга є достатнім для встановлення існування психічних станів.
Сильний ШІ, як комп'ютерна теорія розуму або функціоналізм
У більш пізніх презентаціях аргументу китайської кімнати, Серль визначив «сильний ШІ» як «комп'ютерний функціоналізм» (термін він приписує Даніелю Деннету). Функціоналізм — це позиція в сучасній філософії свідомості, яка передбачає, що ми можемо визначати психічні явища (такі як вірування, бажання і сприйняття), описуючи їхні функції по відношенню один до одного і до зовнішнього світу. Згідно з функціоналізмом, оскільки комп'ютерна програма може точно представляти функціональні відносини як відносини між символами, комп'ютер може мати психічні явища, якщо він виконує правильну програму.
[en] стверджує, що уявлення Серля про сильний ШІ можна переформулювати як «впізнавані принципи обчислювальної діяльності, позиція (на відміну від „сильного ШІ“), якої фактично дотримуються багато мислителів, і отже, ця позиція варта спростування». Комп'ютерна теорія розуму це позиція у філософії розуму, яка стверджує, що розум можна точно описати як систему обробки інформації.
Кожен з наступних пунктів, на думку Харнада, є «принципом» комп'ютерної теорії розуму:
- Психічні стани є обчислювальними станами (тому комп'ютери можуть мати психічні стани і допомагати пояснити розум);
- Обчислювальні стани є [en] — інакше кажучи, саме програмне забезпечення визначає обчислювальний стан, а не апаратні засоби (тому мозок, будучи апаратним, не має значення);
- Оскільки реалізація не має значення, єдині емпіричні дані, які мають значення, це як функціонує система; отже, тест Тюрінга є остаточним.
Сильний ШІ проти біологічного натуралізму
Серль займає філософську позицію, яку він називає [en]»: свідомість і розуміння вимагають особливого біологічного механізму, який міститься в мозку. Він пише «мозок викликає думку» і що «фактичні людські психічні явища залежать від реальних фізико-хімічних властивостей реальних людських мізків». Серль стверджує, що цей механізм (відомий нейронауці як [en]») повинен мати деякі (невизначені) «причинні сили», які дозволяють людському досвіду бути свідомістю. Віру Серля в існування цих повноважень розкритикували.
Серль погоджується з тим, що машини можуть мати свідомість і розуміння, тому що, як він пише, «ми є саме такими машинами». Серль вважає, що мозок, по суті, є машиною, але він дає початок свідомості і розуміння, використовуючи механізми, які не є обчислювальними. Якщо неврологія здатна ізолювати механічний процес, який породжує свідомість, то Серль надає можливість створити машини, які мають свідомість і розуміння. Однак, без специфічної техніки, Серль не вірить, що свідомість можна відтворити.
Біологічний натуралізм передбачає, що неможливо визначити, чи можна створити свідомість лише шляхом вивчення того, як функціонує система, оскільки особлива техніка головного мозку є суттєвою. Таким чином, біологічний натуралізм прямо протистоїть як біхевіоризму, так і функціоналізму (включаючи «комп'ютерний функціоналізм» або «сильний ШІ»). Біологічний натуралізм подібний до [en] (положення, що психічні стани «ідентичні» або «складаються з» неврологічних подій); однак, Серль має специфічні технічні заперечення проти теорії тотожності. Біологічний натуралізм Серля і сильний ШІ протиставляються декартовому дуалізму, класичній ідеї про те, що мозок і розум складаються з різних «речовин». Дійсно, Серль звинувачує сильний ШІ в дуалізмі, пишучи, що «сильний ШІ має сенс лише з огляду на дуалістичне припущення, що там, де розум стурбований, мозок не має значення».
Свідомість
Оригінальна презентація Серля підкреслювала «розуміння» — тобто, психічні стани, які філософи називають «інтенціональністю», і безпосередньо не зверталися до інших тісно пов'язаних ідей, таких як «свідомість». Однак у більш пізніх презентаціях Серль включив свідомість як справжню мету аргументу.
![]() | Моделі комп'ютерної теорії розуму самі по собі недостатні для свідомості. Комп'ютерна теорія розуму ґрунтується на свідомості так само, як обчислювальна модель чого-небудь ґрунтується на модельованому домені. Ніхто не припускає, що обчислювальна модель дощів у Лондоні залишить нас мокрими. Але вони роблять помилку, вважаючи, що комп'ютерна теорія розуму має якусь свідомість. Це одна й та ж помилка в обох випадках. | ![]() |
— Джон Р. Серль, Свідомість і мова, с. 16 |
Девід Чалмерс пише: «цілком зрозуміло, що свідомість знаходиться в корені питання» китайської кімнати.
[en] стверджує, що китайська кімната надає вагомі докази того, що важка проблема свідомості є принципово нерозв'язною. Аргумент, щоб бути зрозумілим, полягає не в тому, чи може машина бути свідомою, а в тому, чи може вона (або що-небудь інше) бути свідомим. Зрозуміло, що будь-який інший метод перевірки окупанта китайської кімнати має такі ж принципові труднощі, як обмін питаннями і відповідями на китайській мові. Це просто неможливо визначити, чи є у приміщенні хтось свідомий або якесь розумне моделювання.
Серль стверджує, що це справедливо лише для спостерігача поза кімнатою. Вся думка експерименту полягає в тому, щоб помістити людину всередину кімнати, де вони можуть безпосередньо спостерігати за операціями свідомості. Серль стверджує, що з його точки зору в кімнаті немає нічого, що, на його погляд, могло бути свідомістю, крім себе, і явно не має розуму, який може говорити по-китайськи.
Прикладна етика
Патрік Хью використовував аргумент китайської кімнати, щоб вивести вимоги від військових систем управління і командування, якщо вони хочуть зберегти [en] командира. Він провів аналогію між командувачем у їхньому [en] і людиною в китайській кімнаті і проаналізував її читаючи поняття Арістотеля про «обов'язки» і «незнання». Інформація може бути «перетворена» з сенсу в символи і маніпулюватися символічно, але моральне втручання могло бути підірване, якщо було неадекватне «перетворення» в сенс. Хью цитував приклади інциденту USS Vincennes.
Інформатика
Аргумент китайської кімнати — це, перш за все, аргумент у філософії свідомості, і як головні дослідники у сфері інформатики, так і дослідники штучного інтелекту вважають це незначним для їхніх галузей. Однак, кілька концепцій, розроблених вченими у сфері інформатики, мають важливе значення для розуміння аргументу, включаючи обробку символів, машини Тюрінга, повноту Тюрінга і тест Тюрінга.
Сильний ШІ проти дослідження ШІ
Аргументи Серля зазвичай не розглядаються як питання для дослідження ШІ. [en] і Пітер Норвіг зауважують, що більшість дослідників ШІ «не піклуються про сильну гіпотезу ШІ — до тих пір, поки програма працює, їм не важливо, чи називаєте ви це імітацією інтелекту або реальним інтелектом». Основна місія дослідження штучного інтелекту полягає лише в тому, щоб створити корисні системи, які діють розумно, і це не має значення, якщо інтелект є «просто» імітацією.
Серль не погоджується з тим, що дослідження ШІ можуть створювати машини, здатні до високоінтелектуальної поведінки. Аргумент китайської кімнати залишає відкритою можливість того, що може бути побудована цифрова машина, яка діє більш розумно, ніж людина, але не має розуму або інтенціональності так само, як це робить мозок. Аргумент китайської кімнати не є доведеним до абсурду, а є прикладом, який вимагає пояснення.
«Сильний ШІ» Серля не слід плутати із «сильним ШІ», як це визначено Реймондом Курцвейлом та іншими футуристами, які використовують цей термін для опису машинного розуму, який конкурує або перевершує людський інтелект. Курцвейл спирається, головним чином, на кількість інтелекту, що відображається машиною, тоді як аргумент Серля не обмежує цього. Серль стверджує, що навіть супер-розумна машина не обов'язково має розум і свідомість.
Тест Тюрінга
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUwTDFSMWNtbHVaMTlVWlhOMFgzWmxjbk5wYjI1Zk15NXdibWN2TWpJd2NIZ3RWSFZ5YVc1blgxUmxjM1JmZG1WeWMybHZibDh6TG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Китайська кімната реалізує варіант тесту Тюрінга. Алан Тюрінг ввів тест в 1950 році, щоб допомогти відповісти на питання «чи може машина мислити?» У стандартній версії, людина-суддя бере участь в розмові природною мовою з людиною і машиною, призначеної для генерації продуктивності, яка не відрізняється від людських істот. Всі учасники розділені один від одного. Якщо суддя не може надійно відрізнити машину від людини, машина, як кажуть, пройшла тест.
Тюрінг потім розглянув кожні з можливих заперечень проти пропозиції «машини можуть думати», і виявив, що є прості, очевидні відповіді, якщо питання де-містифіковано у такий спосіб. Він, однак, не призначається для випробування вимірювання наявності «свідомості» або «розуміння». Він не вірив, що це ставлення до проблем, з якою він звертався. Він писав:
![]() | Я не хочу створити враження, що я думаю, що немає ніякої таємниці свідомості. Існує, наприклад, щось схоже на парадокс, пов'язаний з будь-якими спробами локалізувати його. Але я не думаю, що ці таємниці обов'язково повинні бути вирішені перш, ніж ми можемо відповісти на питання, які турбують нас в цій статті. | ![]() |
Для Серля, як філософа, який працює в галузі розуму і свідомості, це відповідні таємниці. Китайська кімната призначена, щоб показати, що тест Тюрінга є недостатнім для виявлення присутності свідомості, навіть якщо в кімнаті може бути машина, що функціонує як свідомий розум.
Обробка символів
Китайська кімната (і всі сучасні комп'ютери) маніпулює фізичними об'єкти для того, щоб проводити розрахунки і робити моделювання. Дослідники штучного інтелекту Аллен Ньюел і Герберт А. Саймон назвали це свого роду машиною, фізичною системою символів. Це еквівалентно також формальним системам, які використовуються в галузі математичної логіки.
Серль підкреслює той факт, що подібного роду маніпуляції символами є синтаксичними (запозичуючи термін з вивчення граматики). Комп'ютер маніпулює символами, використовуючи форму синтаксичних правил, без яких-небудь знань про семантику символів (тобто їх зміст).
Ньюел і Саймон припустили, що фізична система символів (наприклад, цифровий комп'ютер) має все необхідне обладнання для «загальної інтелектуальної дії», або, як це відомо сьогодні, загальний штучний інтелект. Вони описали це як філософську позицію, гіпотезу фізичної системи символів: «Фізична система символів має необхідні і достатні умови для загальної інтелектуальної дії». Аргумент китайської кімнати не спростовує це, тому що він оформлений з точки зору «розумних дій», тобто зовнішньої поведінки машини, а не наявності чи відсутність свідомості і розуму.
Китайська кімната та Тюрингова повнота
Китайська кімната має конструкцію, аналогічну сучасному комп'ютеру. Вона має архітектуру фон Неймана, яка складається з програми (книг інструкцій), деякої кількості пам'яті (папер і картотека), процесору, який слідує інструкціям (людина), і засобу для запису символів в пам'яті (олівець і ластик). Машина цієї конструкції відома в області теоретичної інформатики як «машина Тюрінга», тому що вона має необхідний механізм для виконання будь-яких обчислень, який машина Тюрінга може виконати, і, отже, вона здатна робити крок за кроком моделювання будь-якого іншого цифрового апарату, враховуючи достатню кількість пам'яті і часу. Алан Тюрінг пише: «всі цифрові комп'ютери в певному сенсі еквівалентні.» Широко прийнята Теза Черча-Тюрінга стверджує, що будь-яка функція обчислюється за допомогою ефективної процедури обчислення на машині Тюрінга.
Тюрингова повнота китайської кімнаті означає, що вона може робити все, що будь-який інший цифровий комп'ютер може зробити (хоча і набагато, набагато повільніше). Таким чином, якщо китайська кімната не містить чи не може містити китайськомовного розуму, то ніякий інший цифровий комп'ютер не може містити розум. Деякі відповіді Серль починає, стверджуючи, що в кімнаті, як описано вище, може не бути китайськомовного розуму. Аргументи цієї форми, відповідно до [en], є «не спростуванням (а швидше твердженням)» аргументу китайської кімнати, тому що ці аргументи фактично означають, що ніякі цифрові комп'ютери не можуть мати розум.
Є деякі критики, такі як Енох Бен-Ямі, які стверджують, що китайська кімната не може навіть емітувати всі можливості цифрового комп'ютера, наприклад, не має змоги визначити поточний час.
Формалізація
Джон Серль випустив більш формальний варіант аргументу, частиною якого є китайська кімната. Першу версію він представив у 1984 році. Версія, наведена нижче, починається з 1990 року. Єдиною частиною аргументу, який має бути суперечливим, є A3, і саме цей момент експерименту китайської кімнати буде доведено.
- (A1) «Програми є формальними (синтаксичними).»
- (A2) «Розуми мають розумовий зміст (семантика)».
- На відміну від символів, що використовуються програмою, наші думки мають сенс: вони представляють речі, і ми знаємо, що вони представляють.
- (A3) «Синтаксис сам по собі не є ні конститутивним, ні достатнім для семантики».
- Це те, що уявний експеримент китайської кімнати має намір довести: китайська кімната має синтаксис (тому що є людина серед символів навколо). Китайська кімната не має семантики (тому що, за словами Серля, в кімнаті немає нічого або нікого, що розуміє, що означають символи). Таким чином, наявність синтаксису недостатньо для створення семантики.
Серль стверджує, що це веде безпосередньо до такого висновку:
- (С1) Програми не є ні конститутивними, ні достатніми для розуму.
- Це має бути вірним без розбіжностей з першими трьома аксіомами: програми не мають семантики. Програми мають тільки синтаксис, а синтаксис недостатній для семантики. Кожен розум має семантику. Тому ніякі програми не є свідомістю.
Такий аргумент має на меті показати, що штучний інтелект ніколи не може створити машину з розумом, написавши програми, які маніпулюють символами. Решта аргументів стосуються іншого питання. Чи працює людський мозок? Іншими словами, чи є обчислювальна теорія розуму правильною? Він починає з аксіоми, яка покликана висловити основний сучасний науковий консенсус про мозок і розум:
- (A4) Мозок породжує розум.
- Серль стверджує, що ми можемо «негайно» і «тривіально» вивести те, що: (С2) Будь-яка інша система, здатна викликати розум, повинна мати причинну силу (принаймні), еквівалентну мозковим.
- Мозок повинен мати те, що викликає існування розуму. Наука ще має точно визначити, що це таке, але воно повинне існувати, тому що розум існує. Серль називає це «причинними силами». «Причинні сили» — це те, що використовує мозок для створення розуму. Якщо щось інше може викликати існування розуму, воно має мати «еквівалентні причинні сили». «Еквівалентні причинно-наслідкові сили» — це те, що можна використовувати для розуму.
І з цього він виводить наступні висновки:
- (C3) Будь-який артефакт, який створював психічні явища, будь-який штучний мозок, повинен мати можливість копіювати конкретні причинні сили мозку, і це не можна зробити просто шляхом проведення формальної програми.
- Це випливає з С1 і С2: Оскільки жодна програма не може створити розум, а «еквівалентні причинні сили» створюють розуми, випливає, що програми не мають «еквівалентних причинних сил».
- (C4) Шлях за яким людський мозок насправді створює психічні явища не може бути відтворений виключно завдяки запуску комп'ютерної програми.
Відповіді
Відповіді на аргумент Серля можна класифікувати відповідно до того, що вони стверджують і що вони показують:
- Ті, які визначають, хто говорить китайською мовою
- Ті, що демонструють, як безглузді символи можуть стати значущими
- Ті, які свідчать про те, що китайська кімната повинна бути певним чином перероблена
- Ті, що стверджують, що аргумент Серля вводить в оману
- Ті, хто стверджує, що аргумент робить помилкові припущення про суб'єктивний свідомий досвід і тому нічого не доводить
Деякі з аргументів (наприклад, моделювання роботи та мозку) потрапляють у декілька категорій.
Відповіді систем та віртуального мозку: знаходження розуму
Ці відповіді намагаються відповісти на запитання: оскільки людина в кімнаті не говорить китайською, де той «розум», що говорить? У цих відповідях розглядаються ключові онтологічні питання дихотомії розуму та тіла і моделювання проти реальності. Всі відповіді, які визначають розум у кімнаті, є версіями «системної відповіді».
Відповідь системи
- Базова версія стверджує, що це «ціла система», яка розуміє китайську мову. Хоча людина розуміє тільки англійську мову, коли вона поєднується з програмою, скретч папером, олівцями і шафами, вони формують систему, що може зрозуміти китайську мову. «Тут розуміння не приписується лише окремій особистості, а скоріше приписується цій цілій системі, частиною якої вона є», — пояснює Серль. Той факт, що людина не розуміє китайську мову, не має значення, оскільки має значення лише система в цілому.
Серль зазначає, що (у цій простій версії відповіді) «система» — це не що інше, як колекція звичайних фізичних об'єктів; вона надає силу розуміння і свідомості «кон'юнктурі цієї особи і бітів паперу», не роблячи жодних зусиль, щоб пояснити, як ця купа об'єктів стала свідомою, мислездатною істотою. Серль стверджує, що жодна розумна людина не повинна бути задоволена відповіддю, якщо вона не «під владою ідеології»; Для того, щоб ця відповідь була віддалено правдоподібною, треба сприймати як належне, що свідомість може бути продуктом «системи» обробки інформації, і не вимагає нічого схожого на реальну біологію мозку.
Тоді Серль відповідає спрощенням цього списку фізичних об'єктів: він запитує, що станеться, якщо людина запам'ятає правила і відстежуватиме все у своїй голові? Тоді вся система складається лише з одного об'єкта: самої людини. Серль стверджує, що якщо людина не розуміє китайську мову, то система не розуміє китайської мови, тому що тепер «система» і «людина» описують точно один і той же об'єкт.
Критики відповіді Серля стверджують, що програма дозволила людині мати дві свідомості в одній голові.[] Якщо ми припускаємо, що «розум» є формою обробки інформації, то теорія обчислень може враховувати дві групи обчислень, що відбуваються одночасно, а саме: (1) обчислення для універсальної програмованості (яка є функцією, що створюється особою і матеріалами запису, незалежно від будь-якого конкретного змісту програми) та (2) обчислення машини Тюрінга, яка описується програмою (яка створюється всім, включаючи конкретну програму). Теорія обчислень, таким чином, офіційно пояснює відкриту можливість того, що друге обчислення в китайській кімнаті може спричинити людино-еквівалентне семантичне розуміння китайських входів. Основна увага приділяється машині Тюрінга, а не людині. Однак, з точки зору Серля, цей аргумент є циркулярним. Йдеться про те, чи є свідомість формою обробки інформації, і ця відповідь вимагає, щоб ми зробили це припущення.
Більш складні версії системних відповідей намагаються більш точно визначити, що таке «система», і вони відрізняються саме тим, як вони її описують. Згідно з цими відповідями,[] «розум, який говорить китайською», може бути такими речами, як: «програмне забезпечення», «програма», «запущена програма», імітація «нейронних корелятів свідомості», «функціональна система», «імітований розум», «утворювана властивість» або [en] розум» (версія відповіді Марвіна Мінського, описана нижче).
Відповідь віртуального мозку
- Термін [en]» використовується в комп'ютерній науці для опису об'єкта, який ніби-то існує «в» комп'ютері (або комп'ютерній мережі) тільки тому, що програмне забезпечення робить його ніби-то існуючим. Об'єкти «всередині» комп'ютерів (включаючи файли, папки та так далі) є «віртуальними», за винятком електронних компонентів комп'ютера. Так само, стверджує Мінський, комп'ютер може містити «розум», який є віртуальним в тому ж сенсі, як віртуальні машини, віртуальні спільноти і віртуальна реальність.
- Щоб роз'яснити відмінність між простими відповідями системи, наведеними вище, і відповідями віртуального розуму, Девід Коул зазначає, що два моделювання можуть працювати в одній системі одночасно: один говорить китайською і один говорить корейський. Хоча існує тільки одна система, може бути кілька «віртуальних розумів», тому «система» не може бути «розумом».
Серль відповідає, що такий розум, у кращому випадку, симуляція, і пише: «Ніхто не припускає, що комп'ютерне моделювання тривоги високого рівня спалить околиці або що комп'ютерне моделювання дощової бурі залишить нас усіх залитими». Ніколас Ферн відповідає, що для деяких речей імітація справляється не гірше ніж реальна дія. "Коли ми викликаємо функцію калькулятора на настільному комп'ютері, на екрані з'являється зображення калькулятора. Ми не скаржимося, що «це насправді не калькулятор», тому що фізичні атрибути пристрою не є важливими. Питання в тому, чи є людський розум схожим на калькулятор, і чи складається він по суті з інформації? Або розум був схожим на дощ, або на щось інше, а не на комп'ютер, і неможливо відтворити його повністю за допомогою комп'ютерного моделювання? (Питання моделювання також обговорюється в статті [en].)
Ці відповіді дають пояснення, хто саме розуміє китайську мову. Якщо є щось, крім людини в кімнаті, яка може зрозуміти китайську мову, Серль не може стверджувати, що (1) людина не розуміє китайську мову, тому (2) ніщо в кімнаті не розуміє китайську мову. Це, на думку тих, хто робить цю відповідь, показує, що аргумент Серля не в змозі довести, що «сильний ШІ» є помилковим.
Однак, думки експерименту не мають на меті бути доведеними до абсурду, а скоріше прикладом, який потребує пояснення. Серль не стверджує, що ситуація неможлива, та мабуть важко або неможливо пояснити, як ця система може мати суб'єктивний свідомий досвід. Відповіді системи вдається довести, що це не неможливо, але не в змозі показати, як система буде мати свідомість; відповіді самі по собі не дають жодних доказів того, що система (або віртуальний розум) розуміє китайську мову, крім гіпотетичної передумови, що вона проходить тест Тюрінга. Як пише Серль, «відповідь системи просто ставить питання, наполягаючи на тому, що система повинна розуміти китайську мову».
Відповіді робота та семантики: знаходження значення
Що стосується людини в кімнаті, то символи — це просто безглузді «карикатури». Але якщо китайська кімната дійсно «розуміє» те, що вона говорить, то символи повинні отримати своє значення звідкись. Ці аргументи намагаються з'єднати символи з речами, які вони символізують. Ці відповіді стосуються сумнівів Серля щодо інтенціональності, [en] і синтаксису проти семантики.
Відповідь робота
- Припустимо, що замість кімнати, програма була поміщена в робота, який міг блукати навколо і взаємодіяти з його оточенням. Це дозволить «причинно-наслідковий зв'язок» між символами і речами, які вони представляють. Ганс Моравек зауважує: «Якщо б ми могли прищепити робота до програми міркувань, нам більше б не знадобилася людина, яка б надавала сенс: він прийде з фізичного світу.»
- Відповідь Серля полягає в тому, щоб припустити, що, без відома особи в китайській кімнаті, деякі входи надходили безпосередньо з камери, встановленої на роботі, а деякі виходи використовувалися для маніпулювання руками і ногами робота. Тим не менш, людина в кімнаті все ще просто дотримується правил, і не знає, що означають символи. Серль пише: «він не бачить, що потрапляє у поле зору робота». (Дивіться кімнату Марії для подібного експерименту).
Похідне значення
- Деякі з них відповідають, що кімната, як це описує Серль, пов'язана зі світом: через китайців, з якими вона «розмовляє» через програмістів, які розробляли базу знань у своєму кабінеті. Символи, якими маніпулює Серль, вже є значущими, вони просто не мають значення для нього.
- Серль говорить, що символи мають лише «похідне» значення, як значення слів у книгах. Значення символів залежить від свідомого розуміння китайською мовою і програмістами за межами приміщення. Кімната, як і книга, не має власного розуміння.
Проблема здорового глузду / відповідь контекстуаліста
- Деякі стверджували, що значення символів випливають з величезного «фону» проблеми здорового глузду, закодованих у програмі та шафах. Це дало б [en]», який би надавав символам їх значення.
- Серль погоджується, що цей фон існує, але він не погоджується, що його можна вбудувати у програми. [en] також критикував ідею, що «фон» можна представити символічно.[69]
До кожної з цих пропозицій відповідь Серля однакова: незалежно від того, скільки знань написано в програмі і незалежно від того, як програма пов'язана зі світом, вона все ще перебуває в кімнаті, маніпулюючи символами відповідно до правил. Його дії синтаксичні, і ніколи не можна буде пояснити йому, що символізують символи. Серль пише «синтаксис недостатній для семантики».
Тим не менш, для тих, хто визнає, що дії Серля моделюють розум, відокремлений від його власного, важливе питання не те, що символи означають для Серля, а важливо, що вони означають для віртуального розуму. Незважаючи на те, що Серль потрапив у кімнату, віртуальний розум не є: він пов'язаний із зовнішнім світом через китайських спікерів, яким він говорить, через програмістів, які дали йому світові знання, і через камери та інші датчики, які можуть надати робототехники.
Моделювання мозку і відповідь на зв'язок: редизайн кімнати
Ці аргументи є всіма версіями системних відповідей, які визначають певний тип системи важливим; вони визначають певну спеціальну технологію, яка створила б усвідомлення розуміння в машині. (Зауважте, що відповіді «робот» і «розумне знання» також визначають певний тип системи важливим.)
Відповідь симулятора мозку
- Припустимо, що програма, що моделюється в дрібних деталях поведінки кожного нейрона в мозку китайського спікера. Це підсилює інтуїцію, що не було б істотної різниці між функціонуванням програми та функціонуванням живого людського мозку.
- Серль відповідає, що таке моделювання не відтворює важливих особливостей мозку — його каузальних і інтенціональних станів. Серль твердо стверждує, що «людські психічні явища залежать від реальних фізико-хімічних властивостей реальних людських мізків». Більше того, він стверджує:
[У]явіть собі, що замість одномовного чоловіка в кімнаті перетасовки символів у нас є людина, яка керує складним набором водопровідних труб з клапанами, що з'єднують їх. Коли людина отримує китайські символи, вона шукає в програмі, написаною англійською мовою, в якій вона повинна включатися і вимикатися. Кожне підключення води відповідає синапсу в китайському мозку, і вся система налаштована так, що після виконання всіх правильних стрільб, тобто після включення всіх правильних змішувачів, китайські відповіді виходять на вихідний кінець серії труб. А де ж розуміння в цій системі? Вона бере китайську мову як вхід, вона імітує формальну структуру синапсів китайського мозку, і вона дає китайцям вихід. Але людина, звичайно, не розуміє китайську мову, а також водопровідні труби, і якщо ми спокушаємося прийняти те, що, на мою думку, є абсурдним поглядом, що якимось чином зрозуміла зв'язок людини і водопроводу, пам'ятайте, що в принципі людина може усвідомити формальну структуру водопровідних труб і виконувати всі «нейронні обстріли» у його уяві.[]
- Двома варіаціями відповіді симулятора мозку є сценарій китайського мозку і сценарій заміни мозку.
- Що робити, якщо ми попросимо кожного громадянина Китаю імітувати один нейрон, використовуючи телефонну систему для моделювання зв'язків між аксонами та дендритами? У цій версії, здається очевидним, що жодна людина не матиме розуміння того, що мозок може говорити. Очевидно також, що ця система буде функціонально еквівалентною мозку, тому якщо свідомість є функцією, ця система буде свідомою.
Сценарій заміни мозку
- У цьому сценарії нам пропонується уявити, що інженери винайшли крихітний комп'ютер, який імітує дію окремого нейрона. Що станеться, якщо замінити один нейрон одночасно? Заміна одного, безсумнівно, нічого не значить для зміни свідомості. Замінивши всі вони створили б цифровий комп'ютер, який імітує мозок. Якщо Серль має рацію, то свідомість повинна зникнути під час процедури (або поступово, або відразу). Критики Серля стверджують, що у процедурі не буде ніякого сенсу, якщо він може стверджувати, що свідомість закінчується і починається бездумне моделювання. Серль прогнозує, що, проходячи через протез мозку, "ви виявите, до вашого повного здивування, що ви дійсно втрачаєте контроль над своєю зовнішньою поведінкою. Ви помічаєте, наприклад, що коли лікарі перевіряють ваше бачення, ви чуєте, як вони говорять: «перед вами тримають червоний предмет, і питають, що ви бачите. Ви хочете кричати: „Я нічого не бачу. Я повністю сліпий“. Але ви чуєте, як ваш голос говорить, знаходячись повністю поза вашим контролем: „Я бачу червоний предмет перед собою“. […] [Y] наш свідомий досвід повільно зводиться до нічого, в той час як ваша зовнішня спостережувана поведінка залишається незмінною». (Див. Корабель Тесея для подібного експерименту).
Відповіді на підключення
- Ця відповідь тісно пов'язана з відповіддю симулятора мозку, це стверджує, що масово паралельна архітектура зв'язків була б здатна розуміти.
Комбінація відповідей
Ця відповідь поєднує в собі відповідь робота з відповіддю симулятору мозку, стверджуючи, що симуляція мозку, пов'язана зі світом через тіло робота, може мати розум.
Багато особняків / Почекайте відповідь до наступного року
- Кращі технології в майбутньому дозволять комп'ютерам зрозуміти. Серль погоджується, що це можливо, але вважає, що це не має значення. Його аргумент полягає в тому, що машина, що використовує програму для маніпулювання формально визначеними елементами, не може створити розуміння. Аргумент Серлая, якщо він правильний, виключає тільки цей конкретний дизайн. Серль погоджується з тим, що можуть існувати інші конструкції, які змусять машину мати свідоме розуміння.
Ці аргументи (і відповіді на знання робота або здорового глузду) визначають певну спеціальну технологію, яка допоможе створити свідоме розуміння в машині. Вони можуть тлумачитися двома способами: або вони стверджують, що (1) ця технологія необхідна для свідомості, китайська кімната не реалізує або не може реалізувати цю технологію, і тому китайська кімната не може пройти тест Тюрінга або (навіть якщо це було) не мала би свідомого розуміння. Або вони можуть стверджувати, що (2) легше бачити, що китайська кімната має розум, якщо ми уявляємо цю технологію як використовувану для її створення.
У першому випадку, коли потрібні такі функції, як тіло робота або архітектура конекторів, Серль стверджує, що сильний ШІ (як він розуміє) був покинутий. Китайська кімната має всі елементи повної машини Тюрінга і, таким чином, здатна імітувати будь-які цифрові обчислення. Якщо в кімнаті Серля неможливо пройти тест Тюрінга, то немає ніякої іншої цифрової технології, яка могла б пройти тест Тюрінга. Якщо кімната Серля могла пройти тест Тюрінга, але все ще не має розуму, тест Тюрінга недостатній для того, щоб визначити, чи є в кімнаті «розум». Так чи інакше, він заперечує ту чи іншу позицію, яку Серль вважає «сильним ШІІ», доводячи свій аргумент.
Аргументи мозку, зокрема, заперечують сильний ШІ, якщо вони припускають, що немає простішого способу описати розум, ніж створити програму, яка так само таємнича, як і мозок. Він пише: «Я думав, що вся ідея сильного ШІ полягає в тому, що нам не потрібно знати, як працює мозок, щоб дізнатися, як працює розум». Якщо розрахунок не дає пояснення людського розуму, то сильний ШІ зазнав невдачі, згідно з думкою Серля.
Інші критики стверджують, що кімната, як це описав Серль, насправді має розум, однак вони стверджують, що це важко побачити — опис Серля є правильним, але вводить в оману. Реорганізуючи приміщення більш реально, вони сподіваються зробити це більш очевидним. У цьому випадку ці аргументи використовуються як заклики до інтуїції (див. Наступний розділ).
Насправді, приміщення можна так само легко переробити, щоб послабити нашу інтуїцію. [en] [en] припускає, що програма може, теоретично, бути переписана в просту таблицю пошуку правил форми «якщо користувач пише S, відповідає P і переходить до X». Принаймні, в принципі, будь-яка програма може бути переписана (або «рефактована») у цю форму, навіть в мозок. У сценарії Блокхеда весь психічний стан прихований у букві X, який представляє адресу пам'яті — номер, пов'язаний з наступним правилом. Важко уявити, що момент свідомого досвіду може бути захоплений в одному великому числі, але це саме те, що стверджує «сильний ШІ». З іншого боку, така таблиця була б смішно великою (до того, що вона фізично неможлива), і твердження могли б бути надзвичайно специфічними.
Серль стверджує, що як би у програмі не було написана, як машина пов'язана зі світом, розум моделювався б просто крок за кроком цифрової машини (або машин). Ці машини завжди такі самі, як людина в кімнаті: вони нічого не розуміють і не говорять по-китайські. Вони просто маніпулюють символами, не знаючи, що вони означають. Серль пише: «Я можу мати будь-яку офіційну програму, яка вам подобається, але я все ще нічого не розумію».
Швидкість і складність: звертається до інтуїції
Наступні аргументи (і інтуїтивні інтерпретації аргументів вище) прямо не пояснюють, як китайська мова може існувати в кімнаті Серля, або як символи, якими він маніпулює, можуть стати значущими. Проте, викликаючи сумніви щодо інтуїції Серля, вони підтримують інші позиції, такі як відповіді системи та робота. Ці аргументи, якщо вони будуть прийняті, не дозволять Серлю стверджувати, що його висновок очевидний, підриваючи інтуїцію, яка вимагає його визначеність.
Кілька критиків вважають, що аргумент Серля повністю спирається на інтуїцію. [en] пише: «Аргумент Серля залежить від сили його інтуїції, яку певні суб'єкти не мають». Деніел Деннетт описує аргумент китайської кімнати як помилковий [en]» і пише: «уявний експеримент Серля залежить, незаконно, від твого уявлення про простий випадок, нерелевантного випадку, і виведення з нього» очевидного "висновку.
Деякі з вищенаведених аргументів також функціонують як заклики до інтуїції, особливо до тих, які мають на меті зробити більш правдоподібним те, що китайська кімната містить розум, який може включати робота, розумне знання, моделювання мозку та відповіді коннектиста. Деякі з вищенаведених відповідей також стосуються конкретного питання складності. Відповідь проблеми здорового сенсу підкреслює, що робоча система штучного інтелекту повинна бути такою ж складною і взаємопов'язаною, як і людський мозок. Відповідь на розумне знання підкреслює, що будь-яка програма, яка проходила тест Тюрінга, повинна бути «надзвичайно пружною, витонченою і багатошаровою системою, наповненою» світовими знаннями «і метазнанням і мета-мета-знаннями», як пояснює Деніел Деннет.
Відповіді швидкості та складності
- Швидкість, з якою людський мозок обробляє інформацію, (за деякими оцінками) становить 100 мільярдів операцій в секунду. Декілька критиків відзначають, що людині в кімнаті, ймовірно, знадобляться мільйони років, щоб відповісти на просте питання, і вимагатимуть «шафи» з астрономічними розмірами. Це ставить під сумнів ясність інтуїції Серля.
Особливо яскравою версією швидкості і складності є відповідь [en] та Патріції Черчленд. Вони пропонують такий аналогічний експеримент:
Світла кімната Черчленда
- «Розглянемо темну кімнату, в якій міститься людина, що тримає магніт, або заряджений об'єкт. Якщо людина накачує магніт вгору і вниз, то, згідно з теорією Максвелла про штучну яскравість (ШЯ), він почне розповсюджувати коло електромагнітних хвиль таким чином буде світлим. Але, як ми всі знаємо, що коли ми граємо з магнітами або зарядженими кульками, їхні сили (або будь-які інші сили), навіть якщо вони приводяться в рух, взагалі не мають яскравості. Це немислимо, що ви могли б представляти справжню яскравість тільки рухом сил навколо!» Проблема в тому, що йому доведеться махати магнітом вгору-вниз щось на зразок 450 трильйонів разів на секунду, щоб побачити щось.
[en] критично ставиться до відповідей швидкості та складності, коли вони збиваються за межі нашої інтуїції. Він пише: «Деякі зробили культ швидкості і часу, вважаючи, що, прискорившись до потрібної швидкості, обчислювальний процес може зробити фазовий перехід у психіку. Повинно бути зрозуміло, що це не контраргумент, а просто спекуляція ad hoc (так само, як і думка, що все це лише питання, яке потрібно доробити до потрібного ступеня „складності“)».
Серль стверджує, що його критики також покладаються на інтуїцію, проте інтуїції його опонентів не мають емпіричної основи. Він пише, що для того, щоб розглядати «відповідь системи» як віддалено правдоподібну, людина повинна бути «під владою ідеології». Системна відповідь має сенс тільки для Серля, якщо припустити, що будь-яка «система» може мати свідомість, просто через систему, що має правильну поведінку і функціональні частини. Це припущення, стверджує він, не є надійним з огляду на наш досвід свідомості.
Інші розуми та зомбі: безглуздість
Кілька відповідей стверджують, що аргумент Серля не має значення, оскільки його припущення про розум і свідомість є помилковими. Серль вважає, що люди щодня безпосередньо відчувають свою свідомість, інтенціональність і природу розуму, і що цей досвід свідомості не викликає сумніву. Він пише, що ми повинні «припускати реальність і пізнаваність розумового». Ці відповіді на запитання, чи є Серль виправданим у використанні власного досвіду свідомості, щоб визначити, що це більше, ніж механічна обробка символів. Зокрема, відповідь інших умів стверджує, що ми не можемо використовувати наш досвід свідомості, щоб відповісти на питання про інші уми (навіть розум комп'ютера), і відповідь епіфенома стверджує, що свідомість Серля не «існує» в тому сенсі, що Серль думає, що це працює.
- Відповідь інших розумів
Ця відповідь вказує на те, що аргумент Серля є версією [en], застосованих до машин. Не існує способу визначити, чи суб'єктивний досвід інших людей є таким самим, як наш. Ми можемо лише вивчити їхню поведінку (тобто, надавши їм власний тест Тюрінга). Критики Серля стверджують, що він приписує китайську кімнату до більш високого стандарту, ніж той, до якого мі б приписали звичайну людину.
Нілс Нільссон пише: "Якщо програма поводиться так, наче вона помножується, більшість з нас скаже, що це насправді помножується. Адже, наскільки я знаю, Серль може поводитися тільки так, ніби він глибоко думає про ці питання. Але, незважаючи на те, що я не згоден з ним, його симуляція досить гарна, тому я готовий покласти його на справжню думку.
Алан Тюрінг передбачав аргумент Серля (який він назвав «Аргумент від свідомості») в 1950 році і надав відповідь іншим розумам. Він зазначив, що люди ніколи не розглядають проблему інших розумів при спілкуванні один з одним. Він пише, що «замість того, щоб постійно сперечатися над цим питанням, звичайно маємо ввічливу конвенцію, над якою всі думають». Тест Тюрінга просто поширює цю «ввічливу конвенцію» на машини. Він не мав наміру вирішувати проблему інших умів (для машин або людей), і він не думав, що нам це потрібно.
- Відповідь епіфеномену / зомбі
Кілька філософів стверджують, що свідомості, як це описує Серль, не існує. Ця позиція іноді називається елімінативним матеріалізмом: думка про те, що свідомість є властивістю, яка може бути зведена до строго механічного опису, і що наш досвід свідомості є, як це описує Деніель Деннетт, [en]».
- [en] і Пітер Норвіг стверджують, що якщо ми сприймаємо опис інтенціональності, свідомості і розуму Серля, ми змушені визнати, що свідомість є [en]: що вона «не відкидає тіні», що вона не виявляється у зовнішньому світі. Вони стверджують, що Серль повинен помилятися про «пізнаваність психіки», і в своїй вірі, що в наших нейронах є «причинні властивості», які породжують розум. Вони вказують на те, що, за власним описом Серля, ці причинні властивості не можуть бути виявлені будь-ким за межами розуму, інакше китайська кімната не зможе пройти тест Тюрінга — люди з-за кордону зможуть сказати, що не було китайського спікеру в кімнаті шляхом виявлення їх причинних властивостей. Оскільки вони не можуть виявити причинних властивостей, вони не можуть виявити існування психічного. Коротше кажучи, «каузальні властивості» Серля і сама свідомість нез'ясовні, і все, що не може бути виявлено, або не існує, або не має значення.
Деніел Деннетт дає таке розширення аргументу «епіфеномен».
- Відповідь Деннета від природного відбору
Припустимо, що за деякою мутацією народжується людина, яка не має «причинних властивостей» Серля, але, однак, діє точно так само, як людина. (Цей вид тварини називається «зомбі» в думках експериментів у філософії свідомості). Ця нова тварина буде відтворюватися так само, як будь-яка інша людина, і в кінцевому підсумку буде більше цих зомбі. Природний відбір приносить користь зомбі, оскільки їхній дизайн (ми можемо припустити) трохи простіше. Зрештою люди вимерли б. Отже, якщо Серль має рацію, то, швидше за все, люди (як ми їх бачимо сьогодні) є насправді «зомбі», які, проте, наполягають на тому, що вони свідомі. Неможливо знати, чи всі ми зомбі чи ні. Навіть якщо ми всі зомбі, ми все одно віримо, що ми не є.
Серль не погоджується з цим аналізом і стверджує, що «вивчення розуму починається з таких фактів, як те, що люди мають переконання, тоді як термостати, телефони і додавання машин не … і печінки.» Він вважає очевидним, що ми можемо виявити присутність свідомості і відкидає ці відповіді як невідповідні.
- Відповідь [en]
[en] стверджує, що весь аргумент є легковажним, тому що він не позитивістський: не тільки відмінність між імітацією розуму і розумом, який не є чітко визначеним, але це також не має значення, оскільки жоден експеримент не був, або навіть може бути, запропонований розрізняти їх.
У масовій культурі
Аргумент китайської кімнати є центральним поняттям у романах Пітера Воттса Сліпобачення і (в меншій мірі) Ехопраксія. Вона також є центральною темою відеоігри [en], і пов'язана з розповіддю гри. У 4-му сезоні американської злочинної драми 4исла є коротке посилання на китайську кімнату.
[en] також називається британська незалежна студія з розробки відеоігор, найвідомішою в роботі над експериментальними іграми від першої особи, такими як [en] або [en].
Нотатки
- Глава свідомість цієї статті розглядає взаємозв'язок між аргументом китайської кімнати і свідомістю.
- Ця верся взята з "Розуму, мови та суспільства" (англ. "Mind, Language and Society'"), написанох Серлем, її також цитує Деніел Деннет у книзі [en]. Оригінальна постановка Серля була: «Належним чином запрограмований комп'ютер дійсно є розумом, в тому сенсі, що комп'ютери, які отримують потрібні програми, можуть буквально сказати, що вони розуміють і мають інші когнітивні стани». Сильний ШІ визначається аналогічно [en] та Пітером Норвігом: «Твердження про те, що машини можуть діяти розумно (або, можливо, краще діяти так, ніби вони розумні), називається філософами гіпотезою „слабкого ШІ“, а твердженням, що машини, які роблять це, насправді думають (на відміну від імітаційного мислення) називається гіпотезою „сильного ШІ“.»
- Зверніть увагу, що Лейбніц заперечував проти «механічної» теорії розуму (філософська позиція, відома як [en]). Серль заперечує проти поглядів на «обробку інформації», як на розум (філософська позиція, відома як «Комп'ютерна теорія розуму») Серль приймає механізм і відкидає комп'ютерну теорію розуму.
- [en] редагував BBS протягом років, коли бачив вступ і популяризацію аргументу китайської кімнати.
- [en] вважає, що аргумент Серля проти теорії, що «з тих пір називають» комп'ютерною теорією розуму", згідно з яким пізнання є просто обчисленням, отже, психічні стани є просто обчислювальними станами". Девід Коул погоджується, що «аргумент також має широкі наслідки для функціоналістичних і обчислювальних теорій сенсу і розуму».
- Серль вважає, що "сильний ШІ має сенс лише з огляду на дуалістичне припущення, що там, де розум стурбований, мозок не має значення". Він пише в іншій роботі: «Я думав, що вся ідея сильного ШІ полягає в тому, що нам не потрібно знати, як мозок працює, щоб дізнатися, як працює розум.» Ця позиція зобов'язана своєю фразою Стевану Харнаду.
- "Одним з пунктів, про які йдеться, є "адекватність тесту Тюрінга ".
- Комп'ютерна теорія розуму пов'язана із Джеррі Фодором and Гіларі Патнемом, та підтримується Алленом Ньюелом, Зеноном Пилишином та Стівеном Пінкером, серед інших.
- Ларрі Хаузер пише, що "біологічний натуралізм або плутається (блукає між теорією ідентичності та дуалізмом), або ж "просто "є" теорією ідентичності або дуалізмом".
- Формулювання кожної аксіоми та висновок є викладом у презентації Серля у Scientific American. (А1-3) і (С1) описуються як 1,2,3 і 4 у Девіда Коула.
- Пол і Патрісія Черчленд пишуть, що експеримент китайської кімнати має на меті "підкріпити аксіому 3".
- Девід Коул поєднує другу і третю категорії, а також четверту і п'яту.
- Цю позицію підтримує [en], [en], Деніел Деннет, Джеррі Фодор, [en], Реймонд Курцвейл та [en].
- Відповідь віртуального мозку підтримують Марвін Мінський, [en], Девід Чалмерс та Девід Коул. Відповідь була введена Марвіном Мінським.
- Девід Коул пише: "З інтуїції, що в експерименті КК він не розуміє китайську мову за допомогою програми, Серль робить висновок, що немає розуміння, створеного за допомогою запуску програми. Ясно, чи є висновок правильним чи не перетворюється на метафізичне питання про особистість і розум. Якщо людське розуміння не збігається з розумінням оператора кімнати, то висновок не можна зробити.
- Цю позицію підтримували Маргарет Боден, [en], Деніел Деннет, Джеррі Фодор, [en], Ганс Моравек та [en].
- Девід Коул називає це "зовнішнім" точкою розуму.
- Похідне значення відповіді асоціюється з Деніелом Деннетом та іншими.
- Серль розрізняє «внутрішню» інтенціональність і «похідну» інтенціональність. «Внутрішня» інтенціональність є тим, що передбачає «свідоме розуміння», як і у людському розумі. Деніел Деннет не погоджується, що існує різниця. Девід Коул пише, що «похідна» інтенціональність — все, що є, на думку Деннета.
- Девід Коул описує це як "внутрішній" підхід до сенсу. Серед прихильників цієї позиції - [en] , Дуглас Ленат, Марвін Мінський та (із застереженнями) Деніел Деннет, який пише «Факт у тому, що будь-яка програма, яка проходила тест Тюрінга, повинна бути надзвичайно пружною, витонченою і багатошаровою системою, наповненою» світовим знанням «і мета-знаннями і мета-мета-знаннями.»
- Серл також пише: "Формальні символи самі по собі не можуть бути достатніми для розумового змісту, тому що символи, за визначенням, не мають сенсу (або інтерпретації, або семантики), за винятком того, що хтось поза системою дає їм це"
- Моделювання мозку було повторено [en], Патріцією Черчленд та Реймондом Курцвейлом.
- Ранні версії цього аргументу були висунуті в 1974 році Лоуренсом Девісома в 1978 році [en]. Версія Блоку використовувала рації і називалася «китайський тренажерний зал». Павло і Патрісія Черчленд також описали цей сценарій.
- Перша версія сценарію заміни мозку була висунута [en] в середині 70-х років вона була зачеплена Зеноном Пилишином у 1980. Ганс Моравек представив її яскраву версію, і тепер вона пов'язана з версією трансгуманізму Реймонда Курцвейла
- Відповідь на зв'язок здійснюється [en] та Реймондом Курцвейлом, так само як і [en], та Патріцією Черчленд.
- Searle, (2009) використовує назву «Зачекайте на відповіді до наступного року» («англ. Wait 'Til Next Year Reply»).
- Серль пише, що відповідь робота «мовчазно визнає, що пізнання — це не тільки питання формального маніпулювання символом». Точно так само пише і Стівен Харнад: «Тепер так само, як це не спростування (а скоріше затвердження) АКК заперечувати, що [тест Тюрінга] є достатньо сильним тестом, або заперечувати, що комп це просто особливе прохання намагатися зберегти обчислювальний підхід, встановивши спеціальну (в особі АКК), що деталі втілення мають значення після всього, і що комп'ютер є „правильним“ видом реалізації, тоді як Серль — неправильним».
- Тобто, будь-яка програма, що працює на машині з кінцевою кількістю пам'яті.
- Відповіді швидкості та складності внесли Деніел Деннет, [en], Девід Чалмерс, Стівен Артур Пінкер, [en], Патріція Черчленд та інші. Деніел Деннет вказує на складність світового знання.
- Серед критиків форми "фазового переходу" цього аргументу є Стеван Харнад, [en], Деніел Деннет та Девід Коул. Ця ідея «фазового переходу» є версією сильного ергентизму (що Деніел Деннетт виганяє як «Давнє винекнення західного узбережжя»)). Харнад звинувачує [en] та Патріцію Черчленд у сприянні сильній емерджентності. Раймонд Курцвейл також має форму сильної емерджентності.
- Відповідь "інших розумів" запропонували Деніел Деннет, Реймонд Курцвейл та Ганс Моравек.
- Одним із мотивів Тюрінга для розробки Тесту Тюрінга є уникнення саме тих філософських проблем, які цікавлять Серля. Він пише: "Я не хочу створювати враження, що, на мою думку, немає таємниці ... [ але] Я не думаю, що ці таємниці обов'язково повинні бути вирішені, перш ніж ми зможемо відповісти на питання, з яким ми стурбовані цим документом. Хоча Тюрінг обговорює свідомість (не розум або розуміння чи інтенціональність), Стюарт Рассел і Пітер Норвіг стверджують, що коментарі Тюрінга застосовують китайську кімнату.
Цитати
- Harnad, 2001, с. 1.
- Roberts, Jacob (2016). . Distillations. 2 (2): 14—23. Архів оригіналу за 19 серпня 2018. Процитовано 22 березня 2018.
- Searle, 1992, с. 44.
- Russell та Norvig, 2003, с. 947.
- Searle, 1980, с. 11.
- Cole, 2004, 2.1, Leibniz, 1714, section 17
- . Архів оригіналу за 16 Травня 2021. Процитовано 28 Травня 2019.
- Cole, 2004, 2.3
- Searle, 1980.
- Cole, 2004, с. 2; Preston та Bishop, 2002
- Harnad, 2001, с. 2.
- Harnad, 2001, с. 1; Cole, 2004, с. 2
- (1998). . Архів оригіналу за 20 Травня 2019. Процитовано 2 жовтня 2018 — через Cogprints.
- Harnad, 2005, с. 1.
- Cole, 2004, с. 1.
- Searle, 1999.
- Dennett, 1991, с. 435.
- Searle, 1980, с. 1.
- Searle, 2009, с. 1.
- Quoted in Russell та Norvig, 2003, с. 21.
- Quoted in Crevier, 1993, с. 46 and Russell та Norvig, 2003, с. 17.
- Haugeland, 1985, с. 2(Italics his).
- Searle, 1980, с. 13.
- Searle, 1980, с. 8.
- Harnad, 2001.
- Searle, 1980, с. 6.
- Searle, 2004, с. 45.
- Harnad, 2001, p. 3 (Italics his).
- Horst, 2005, с. 1.
- Pinker, 1997.
- Harnad, 2001, с. 3—5.
- Searle, 1990, с. 29.
- Searle, 1990.
- Hauser, 2006, с. 8.
- Searle, 1992, chpt. 5.
- Chalmers, 1996, с. 322.
- McGinn, 2000.
- Hew, Patrick Chisan (September 2016). Preserving a combat commander's moral agency: The Vincennes Incident as a Chinese Room. Ethics and Information Technology. 18 (3): 227—235. doi:10.1007/s10676-016-9408-y.
- Kurzweil, 2005, с. 260.
- Saygin, 2000.
- Turing, 1950.
- Newell та Simon, 1976, с. 116.
- Russell та Norvig, 2003, с. 18.
- Harnad, 2001, с. 14.
- Ben-Yami, 1993.
- Searle, 1984; Searle, 1990.
- Hauser, 2006, с. 5.
- Cole, 2004, с. 5.
- Churchland та Churchland, 1990, с. 34.
- Cole, 2004, с. 5—6.
- Searle, 1980, с. 5—6; Cole, 2004, с. 6—7; Hauser, 2006, с. 2—3; Russell та Norvig, 2003, с. 959, Dennett, 1991, с. 439; Fearn, 2007, с. 44; Crevier, 1993, с. 269.
- Cole, 2004, с. 6.
- Yee, 1993, с. 44.
- Yee, 1993, с. 42—47.
- Cole, 2004, с. 7—9.
- Minsky, 1980, с. 440.
- Cole, 2004, с. 7.
- Searle, 1980, с. 12.
- Fearn, 2007, с. 47.
- Cole, 2004, с. 21.
- Searle, 2004, с. 63.
- Searle, 1980, с. 7; Cole, 2004, с. 9—11; Hauser, 2006, с. 3; Fearn, 2007, с. 44.
- Cole, 2004, с. 9.
- Цитується в Crevier, 1993, с. 272
- Cole, 2004, с. 18.
- Hauser, 2006, с. 11; Cole, 2004, с. 19.
- Cole, 2004, с. 19.
- Dennett, 1991, с. 438.
- Dreyfus, 1979, "Епістемологічне припущення".
- Searle, 1984.
- Motzkin та Searle, 1989, с. 45.
- Searle, 1980, с. 7—8; Cole, 2004, с. 12—13; Hauser, 2006, с. 3—4; Churchland та Churchland, 1990.
- Cole, 2004, с. 12.
- Cole, 2004, с. 4; Hauser, 2006, с. 11.
- Churchland та Churchland, 1990.
- Russell та Norvig, 2003, с. 956—8; Cole, 2004, с. 20; Moravec, 1988; Kurzweil, 2005, с. 262; Crevier, 1993, с. 271 and 279.
- Moravec, 1988.
- Searle, 1992 цитовано у Russell та Norvig, 2003, с. 957.
- Cole, 2004, с. 12 & 17.
- Hauser, 2006, с. 7.
- Searle, 1980, с. 8—9; Hauser, 2006, с. 11.
- Searle, 1980, с. 7.
- Block, 1981.
- Searle, 1980, с. 3.
- Цитовано у Cole, 2004, с. 13.
- Dennett, 1991, с. 437—440.
- Cole, 2004, с. 14—15; Crevier, 1993, с. 269—270; Pinker, 1997, с. 95.
- Cole, 2004, с. 14.
- Churchland та Churchland, 1990; Cole, 2004, с. 12; Crevier, 1993, с. 270; Fearn, 2007, с. 45—46; Pinker, 1997, с. 94.
- Harnad, 2001, с. 7.
- Crevier, 1993, с. 275.
- Kurzweil, 2005.
- Searle, 1980, с. 10.
- Searle, 1980, с. 9; Cole, 2004, с. 13; Hauser, 2006, с. 4—5; Nilsson, 1984.
- Cole, 2004, с. 12—13.
- Turing, 1950, с. 11.
- Turing, 1950, с. 12.
- Russell та Norvig, 2003, с. 952—953.
- Dennett, 1991.
- Russell та Norvig, 2003.
- Cole, 2004, с. 22; Crevier, 1993, с. 271; Harnad, 2005, с. 4.
- Alder, 2004.
- Patrick Whitmarsh. (2016). «Imagine You're a Machine»: Narrative Systems in Peter Watts's Blindsight and Echopraxia. Science Fiction Studies, 43(2), 237—259. doi:10.5621/sciefictstud.43.2.0237
- . The Chinese Room (брит.). Архів оригіналу за 26 Травня 2019. Процитовано 27 квітня 2018.
Посилання
- Alder, Mike (2004). Newton's Flaming Laser Sword. . 46: 29—33. оригіналу за 26 березня 2018. Also available at (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 14 November 2011.
- Ben-Yami, Hanoch (1993), A Note on the Chinese Room, Synthese, 95 (2): 169—72, doi:10.1007/bf01064586
- (1981), , The Philosophical Review, 90 (1): 5—43, CiteSeerX 10.1.1.4.5828, doi:10.2307/2184371, JSTOR 2184371, архів оригіналу за 6 Серпня 2020, процитовано 28 Травня 2019
- Chalmers, David (30 березня 1996), The Conscious Mind: In Search of a Fundamental Theory, Oxford University Press, ISBN
- ; (January 1990), Could a machine think?, Scientific American, 262 (1): 32—39, Bibcode:1990SciAm.262a..32C, doi:10.1038/scientificamerican0190-32, PMID 2294584
- Cole, David (Fall 2004), The Chinese Room Argument, у Zalta, Edward N. (ред.), , архів оригіналу за 27 Лютого 2021, процитовано 28 Травня 2019
- Page numbers above refer to a standard pdf print of the article.
- (1993). AI: The Tumultuous Search for Artificial Intelligence. New York, NY: BasicBooks. .
- Dennett, Daniel (1991), , The Penguin Press, ISBN
- (1979), What Computers Still Can't Do, New York: MIT Press, ISBN
- Fearn, Nicholas (2007), The Latest Answers to the Oldest Questions: A Philosophical Adventure with the World's Greatest Thinkers, New York: Grove Press
- (2001), What's Wrong and Right About Searle's Chinese Room Argument, у M.; Preston, J. (ред.), , Oxford University Press, архів оригіналу за 6 Серпня 2011, процитовано 28 Травня 2019
- Page numbers above refer to a standard pdf print of the article.
- (2005), Searle's Chinese Room Argument, , Macmillan, архів оригіналу за 16 Січня 2007, процитовано 28 Травня 2019
- Page numbers above refer to a standard pdf print of the article.
- (1985), Artificial Intelligence: The Very Idea, Cambridge, Mass.: MIT Press, ISBN
- (1981), Mind Design, Cambridge, Mass.: MIT Press, ISBN
- (2006), Searle's Chinese Room, , архів оригіналу за 13 Квітня 2009, процитовано 28 Травня 2019
- Page numbers above refer to a standard pdf print of the article.
- Kurzweil, Ray (2005), , Viking Press
- Horst, Steven (Fall 2005), The Computational Theory of Mind, у Zalta, Edward N. (ред.), , архів оригіналу за 4 Березня 2021, процитовано 28 Травня 2019
- (1714), , George MacDonald Ross (trans.), архів оригіналу за 3 липня 2011
- (1988), Mind Children: The Future of Robot and Human Intelligence, Harvard University Press
- Minsky, Marvin (1980), Decentralized Minds, , 3 (3): 439—40, doi:10.1017/S0140525X00005914
- McGinn, Collin (2000), The Mysterious Flame: Conscious Minds In A Material World, Basic Books, с. 194, ISBN
- Moor, James, ред. (2003), The Turing Test: The Elusive Standard of Artificial Intelligence, Dordrecht: Kluwer Academic Publishers, ISBN
- Motzkin, Elhanan; Searle, John (16 лютого 1989), , New York Review of Books, архів оригіналу за 25 Жовтня 2015, процитовано 28 Травня 2019
- Newell, Allen; Simon, H. A. (1976), Computer Science as Empirical Inquiry: Symbols and Search, Communications of the ACM, 19 (3): 113—126, doi:10.1145/360018.360022
- Nikolić, Danko (2015), Practopoiesis: Or how life fosters a mind, Journal of Theoretical Biology, 373: 40—61, arXiv:1402.5332, doi:10.1016/j.jtbi.2015.03.003, PMID 25791287
- (1984), (PDF), архів оригіналу (PDF) за 4 Лютого 2019, процитовано 28 Травня 2019
- ; Norvig, Peter (2003), Artificial Intelligence: A Modern Approach (англ.) (вид. 2nd), Upper Saddle River, New Jersey: Prentice Hall, ISBN
- Pinker, Steven (1997), , New York, NY: W. W. Norton & Company, Inc., ISBN
- Preston, John; Bishop, Mark, ред. (2002), Views into the Chinese Room: New Essays on Searle and Artificial Intelligence, Oxford University Press, ISBN
- Saygin, A. P.; Cicekli, I.; Akman, V. (2000), (PDF), Minds and Machines, 10 (4): 463—518, doi:10.1023/A:1011288000451, архів оригіналу (PDF) за 9 Квітня 2011, процитовано 28 Травня 2019. Reprinted in Moor, (2003, с. 23—78).
- Searle, John (1980), , [en], 3 (3): 417—457, doi:10.1017/S0140525X00005756, архів оригіналу за 10 грудня 2007, процитовано 13 травня 2009
- Page numbers above refer to a standard pdf print of the article. See also Searle's .
- Searle, John (1983), Can Computers Think?, у Chalmers, David (ред.), Philosophy of Mind: Classical and Contemporary Readings, Oxford: Oxford University Press, с. 669—675, ISBN
- Searle, John (1984), Minds, Brains and Science: The 1984 Reith Lectures, Harvard University Press, ISBN paperback: .
- Searle, John (January 1990), Is the Brain's Mind a Computer Program?, Scientific American, т. 262, № 1, с. 26—31, Bibcode:1990SciAm.262a..26S, doi:10.1038/scientificamerican0190-26, PMID 2294583
- Searle, John (1990), , Proceedings and Addresses of the American Philosophical Association, 64 (November): 21—37, doi:10.2307/3130074, JSTOR 3130074, архів оригіналу за 14 листопада 2012
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|df=
() - Searle, John (1992), The Rediscovery of the Mind, Cambridge, Massachusetts: M.I.T. Press, ISBN
- Searle, John (1999), Mind, language and society, New York, NY: Basic Books, ISBN , OCLC 231867665
- Searle, John (1 листопада 2004), Mind: a brief introduction, Oxford University Press, Inc., ISBN
- Searle, John (2002), Consciousness and Language, Cambridge University Press, с. 16, ISBN
- Searle, John (2009), Chinese room argument, Scholarpedia, 4 (8): 3100, Bibcode:2009SchpJ...4.3100S, doi:10.4249/scholarpedia.3100
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом () - Turing, Alan (October 1950), Computing Machinery and Intelligence, Mind (англ.), LIX (236): 433—460, doi:10.1093/mind/LIX.236.433, ISSN 0026-4423
- Page numbers above refer to a standard pdf print of the article.
- Yee, Richard (1993), (PDF), Lyceum, 5 (1): 37—59, архів оригіналу (PDF) за 24 Лютого 2021, процитовано 28 Травня 2019
- Page numbers above and diagram contents refer to the Lyceum pdf print of the article.
Література
- Searle, John. R. (1980) Behavioral and Brain Sciences 3 (3): 417—457 (Джон Серль, Стаття «Розум, мозок і програми», 1980)
- Джон Серль, книга «Minds, Brains, and Science» («Розуми, мізки і наука», 1984)
- Стаття М. Черчленд і Патріція Сміт Черчленд («Чи може машина мислити?», «У світі науки», 1990, № 3, с. 14)
- Searle, John. R. Is the Brain's Mind a Computer Program [ 27 Вересня 2009 у Wayback Machine.]. Scientific American, Jan. 1990, pp. 26-31 (Джон Серль, стаття «Розум мозку — комп'ютерна програма?» [ 8 Вересня 2011 у Wayback Machine.] (рос.) «У світі науки», 1990, № 3 , с. 7-13)
Примітки
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Argume nt kita jskoyi kimna ti stverdzhuye sho vikonannya programi ne mozhe buti rozumom rozuminnyam abo svidomistyu nezalezhno vid togo naskilki programa zabezpechuye komp yuteru povedinku rozumnoyi lyudini Cej argument buv vpershe predstavlenij filosofom Dzhonom Serlem u svoyij roboti Minds Brains and Programs Rozum mizki i programi opublikovanij v 1980 roci v zhurnali en Vidtodi vin shiroko obgovoryuvavsya Centralnim elementom argumentu ye uyavnij eksperiment vidomij yak kitajska kimnata Argument spryamovanij proti en funkcionalizmu ta komp yuternoyi teoriyi rozumu yaki vvazhayut sho rozum mozhna rozglyadati yak sistemu obrobki informaciyi sho operuye formalnimi simvolami Zokrema argument namagayetsya sprostuvati poziciyu yaku Serl nazivaye silnim shtuchnim intelektom Nalezhnim chinom zaprogramovanij komp yuter z pravilnimi vhidnimi i vihidnimi danimi matime rozum v tochno takomu zh sensi yak lyudina maye rozum Hocha argument kitajskoyi kimnati spochatku buv predstavlenij u vidpovid na vislovlyuvannya doslidnikiv shtuchnogo intelektu ShI vin ne ye argumentom proti cilej doslidzhennya ShI oskilki ne obmezhuye silu intelektu yaku mozhe demonstruvati mashina Argument zastosovuyetsya tilki do cifrovih komp yuteriv na yakih vikonuyutsya programi i ne poshiryuyetsya na mashini v cilomu Uyavnij eksperimentDzhon Serl u grudni 2005 U populyarnij statti Is the Brain s Mind a Computer Program Chi ye mislennya komp yuternoyu programoyu opublikovanij u 1990 roci Serl opisuye eksperiment takim chinom Vizmemo napriklad yaku nebud movu yakoyi vi ne rozumiyete Dlya mene takoyu movoyu ye kitajska Tekst napisanij kitajskoyu ya sprijmayu yak nabir bezgluzdih karakuliv Teper pripustimo sho mene pomistili v kimnatu v yakij rozstavleni koshiki povni kitajskih iyeroglifiv Pripustimo takozh sho meni dali pidruchnik anglijskoyu movoyu v yakomu navodyatsya pravila poyednannya simvoliv kitajskoyi movi prichomu pravila ci mozhna zastosovuvati znayuchi lishe formu simvoliv rozumiti znachennya simvoliv zovsim neobov yazkovo Napriklad pravila mozhut tverditi Vizmit takij to iyeroglif z koshika nomer odin i pomistit jogo poryad z takim to iyeroglifom z koshika nomer dva Uyavimo sobi sho lyudi yaki perebuvayut za dverima kimnati i rozumiyut kitajsku movu peredayut u kimnatu nabori simvoliv i sho u vidpovid ya manipulyuyu simvolami vidpovidno do pravil i peredayu nazad inshi nabori simvoliv U comu vipadku kniga pravil ye ne sho inshe yak komp yuterna programa Lyudi yaki napisali yiyi programisti a ya grayu rol komp yutera Koshiki napovneni simvolami ce baza danih nabori simvoliv sho peredayutsya do kimnati ce pitannya a nabori sho vihodyat z kimnati ce vidpovidi Pripustimo dali sho kniga pravil napisana tak sho moyi vidpovidi na pitannya ne vidriznyayutsya vid vidpovidej lyudini yaka vilno rozmovlyaye kitajskoyu movoyu Napriklad lyudi sho znahodyatsya zovni mozhut peredati nezrozumili meni simvoli sho oznachayut Yakij kolir vam bilshe vsogo podobayetsya U vidpovid vikonavshi zaproponovani pravilami manipulyaciyi ya vidam simvoli na zhal meni takozh nezrozumili sho oznachayut sho mij ulyublenij kolir sinij ale meni naspravdi podobayetsya zelenij Takim chinom ya vitrimayu test Tyuringa na rozuminnya kitajskoyi movi Ale vse zh naspravdi ya ne rozumiyu ani slova kitajskoyu Do togo zh ya niyak ne mozhu navchitisya cij movi u rozglyanutij sistemi oskilki ne isnuye zhodnogo sposobu za dopomogoyu yakogo ya mig bi dovidatisya sens hocha b odnogo simvolu Podibno do komp yutera sho manipulyuye simvolami ale ne mozhe vklasti v nih zhodnogo zmistu Serl stverdzhuye sho bez rozuminnya abo intencionalnosti mi ne mozhemo opisati te sho robit mashina yak mislennya i oskilki vona ne dumaye vona ne maye rozumu Tomu vin robit visnovok sho silnij ShI ye pomilkovim IstoriyaU 1714 roci Gotfrid Lejbnic sformuvav podibnij argument proti en poziciyi pro te sho rozum ye mashinoyu i ne bilshe Lejbnic vikoristovuvav uyavnij eksperiment rozshirennya mozku poki vin ne stav rozmirom z mlin Lejbnicyu bulo vazhko uyaviti sho rozum zdatnij do sprijnyattya mozhe buti pobudovanij z vikoristannyam tilki mehanichnih procesiv U korotkomu opovidanni 1961 roku Gra Anatoliya Dniprova stadion lyudej vistupaye peremikachami ta oseredkami pam yati yaki realizuyut programu perekladu frazi portugalskoyi movi yaku nihto z nih ne znaye U 1974 roci Lourens Devis uyavlyav sobi dublyuvannya mozku za dopomogoyu telefonnih linij i ofisiv u yakih pracyuvali lyudi i v 1978 roci en peredbachiv sho vse naselennya Kitayu bere uchast u takomu modelyuvanni mozku Cej rozumovij eksperiment nazivayetsya Kitajskij mozok takozh kitajska naciya abo kitajskij trenazhernij zal Argument kitajskoyi kimnati buv vvedenij v 1980 roci u statti Serlya Minds Brains and Programs Rozum mozok i programi opublikovanij v zhurnali en U pidsumku vona stala najvplivovishoyu cilovoyu statteyu zhurnalu yaka generuvala velicheznu kilkist komentariv i vidpovidej u nastupni desyatilittya i Serl prodovzhuvav zahishati i utochnyuvati argument u bagatoh stattyah i knigah Devid Koul pishe sho argument kitajskoyi kimnati jmovirno buv najbilsh shiroko obgovoryuvanim filosofskim argumentom u kognitivnij nauci yakij z yavivsya za ostanni 25 rokiv Bilshist diskusij skladayetsya zi sprob sprostuvannya argumentu Perevazhna bilshist vidznachaye redaktor en en yak i ranishe dumaye sho kitajskij argument kimnati mertvij Ob yem literaturi sho viris navkolo diskusiyi nadihnuv en na komentar sho pole kognitivnoyi nauki maye buti pereosmisleno yak trivayucha doslidnicka programa yaka pokazuye sho argument kitajskoyi kimnati Serlya ye pomilkovim Argument Serlya stav chimos klasichnim u kognitivnij nauci stverdzhuye Harnad en pogodivsya i oharakterizuvav originalnu stattyu yak zrazok filosofskoyi chitkosti i chistoti FilosofiyaHocha argument kitajskoyi kimnati spochatku buv predstavlenij u vidpovid na vislovlyuvannya doslidnikiv shtuchnogo intelektu ShI filosofi stali rozglyadati jogo yak vazhlivu chastinu filosofiyi svidomosti Ce viklik funkcionalizmu i komp yuternoyi teoriyi rozumu i pov yazanij z takimi pitannyami yak problema rozum tilo en en i vazhka problema svidomosti Silnij ShI Serl viznachiv en yaku vin nazivaye silnim ShI Nalezhnim chinom zaprogramovanij komp yuter z pravilnimi vhodami i vihodami takim chinom matime rozum v tochno takomu zh sensi yak lyudi mayut rozum Viznachennya zalezhit vid vidminnosti mizh imitaciyeyu rozumu ta realnim rozumom Serl pishe sho zgidno z Silnim ShI pravilne modelyuvannya dijsno ye rozumom Zgidno zi Slabkim ShI pravilne modelyuvannya ye modellyu rozumu Cya poziciya viplivaye z deyakih vislovlyuvan doslidnikiv ta analitikiv rannogo ShI Napriklad u 1955 roci zasnovnik ShI Gerbert A Sajmon zayaviv sho zaraz u sviti ye mashini yaki dumayut sho navchayutsya i stvoryuyut i stverdzhuyut sho voni virishili povazhnu problemu rozumu i tila poyasnyuyuchi yak sistema sho skladayetsya z materiyi mozhe voloditi vlastivostyami rozumu en pisav sho ShI hoche tilki spravzhnyu stattyu mashini z rozumom v povnomu i bukvalnomu sensi Ce ne naukova fantastika a realna nauka sho gruntuyetsya na teoretichnij koncepciyi nastilki glibokij naskilki vona ye smilivoyu a same mi nasampered sami ye komp yuterami Serl takozh pripisuye nastupni poziciyi zahisnikam silnogo ShI Sistemi shtuchnogo intelektu mozhna vikoristovuvati dlya poyasnennya rozumu Vivchennya mozku ne maye vidnoshennya do vivchennya rozumu Test Tyuringa ye dostatnim dlya vstanovlennya isnuvannya psihichnih staniv Silnij ShI yak komp yuterna teoriya rozumu abo funkcionalizm U bilsh piznih prezentaciyah argumentu kitajskoyi kimnati Serl viznachiv silnij ShI yak komp yuternij funkcionalizm termin vin pripisuye Danielyu Dennetu Funkcionalizm ce poziciya v suchasnij filosofiyi svidomosti yaka peredbachaye sho mi mozhemo viznachati psihichni yavisha taki yak viruvannya bazhannya i sprijnyattya opisuyuchi yihni funkciyi po vidnoshennyu odin do odnogo i do zovnishnogo svitu Zgidno z funkcionalizmom oskilki komp yuterna programa mozhe tochno predstavlyati funkcionalni vidnosini yak vidnosini mizh simvolami komp yuter mozhe mati psihichni yavisha yaksho vin vikonuye pravilnu programu en stverdzhuye sho uyavlennya Serlya pro silnij ShI mozhna pereformulyuvati yak vpiznavani principi obchislyuvalnoyi diyalnosti poziciya na vidminu vid silnogo ShI yakoyi faktichno dotrimuyutsya bagato misliteliv i otzhe cya poziciya varta sprostuvannya Komp yuterna teoriya rozumu ce poziciya u filosofiyi rozumu yaka stverdzhuye sho rozum mozhna tochno opisati yak sistemu obrobki informaciyi Kozhen z nastupnih punktiv na dumku Harnada ye principom komp yuternoyi teoriyi rozumu Psihichni stani ye obchislyuvalnimi stanami tomu komp yuteri mozhut mati psihichni stani i dopomagati poyasniti rozum Obchislyuvalni stani ye en inakshe kazhuchi same programne zabezpechennya viznachaye obchislyuvalnij stan a ne aparatni zasobi tomu mozok buduchi aparatnim ne maye znachennya Oskilki realizaciya ne maye znachennya yedini empirichni dani yaki mayut znachennya ce yak funkcionuye sistema otzhe test Tyuringa ye ostatochnim Silnij ShI proti biologichnogo naturalizmu Serl zajmaye filosofsku poziciyu yaku vin nazivaye en svidomist i rozuminnya vimagayut osoblivogo biologichnogo mehanizmu yakij mistitsya v mozku Vin pishe mozok viklikaye dumku i sho faktichni lyudski psihichni yavisha zalezhat vid realnih fiziko himichnih vlastivostej realnih lyudskih mizkiv Serl stverdzhuye sho cej mehanizm vidomij nejronauci yak en povinen mati deyaki neviznacheni prichinni sili yaki dozvolyayut lyudskomu dosvidu buti svidomistyu Viru Serlya v isnuvannya cih povnovazhen rozkritikuvali Serl pogodzhuyetsya z tim sho mashini mozhut mati svidomist i rozuminnya tomu sho yak vin pishe mi ye same takimi mashinami Serl vvazhaye sho mozok po suti ye mashinoyu ale vin daye pochatok svidomosti i rozuminnya vikoristovuyuchi mehanizmi yaki ne ye obchislyuvalnimi Yaksho nevrologiya zdatna izolyuvati mehanichnij proces yakij porodzhuye svidomist to Serl nadaye mozhlivist stvoriti mashini yaki mayut svidomist i rozuminnya Odnak bez specifichnoyi tehniki Serl ne virit sho svidomist mozhna vidtvoriti Biologichnij naturalizm peredbachaye sho nemozhlivo viznachiti chi mozhna stvoriti svidomist lishe shlyahom vivchennya togo yak funkcionuye sistema oskilki osobliva tehnika golovnogo mozku ye suttyevoyu Takim chinom biologichnij naturalizm pryamo protistoyit yak biheviorizmu tak i funkcionalizmu vklyuchayuchi komp yuternij funkcionalizm abo silnij ShI Biologichnij naturalizm podibnij do en polozhennya sho psihichni stani identichni abo skladayutsya z nevrologichnih podij odnak Serl maye specifichni tehnichni zaperechennya proti teoriyi totozhnosti Biologichnij naturalizm Serlya i silnij ShI protistavlyayutsya dekartovomu dualizmu klasichnij ideyi pro te sho mozok i rozum skladayutsya z riznih rechovin Dijsno Serl zvinuvachuye silnij ShI v dualizmi pishuchi sho silnij ShI maye sens lishe z oglyadu na dualistichne pripushennya sho tam de rozum sturbovanij mozok ne maye znachennya Svidomist Originalna prezentaciya Serlya pidkreslyuvala rozuminnya tobto psihichni stani yaki filosofi nazivayut intencionalnistyu i bezposeredno ne zvertalisya do inshih tisno pov yazanih idej takih yak svidomist Odnak u bilsh piznih prezentaciyah Serl vklyuchiv svidomist yak spravzhnyu metu argumentu Modeli komp yuternoyi teoriyi rozumu sami po sobi nedostatni dlya svidomosti Komp yuterna teoriya rozumu gruntuyetsya na svidomosti tak samo yak obchislyuvalna model chogo nebud gruntuyetsya na modelovanomu domeni Nihto ne pripuskaye sho obchislyuvalna model doshiv u Londoni zalishit nas mokrimi Ale voni roblyat pomilku vvazhayuchi sho komp yuterna teoriya rozumu maye yakus svidomist Ce odna j ta zh pomilka v oboh vipadkah Dzhon R Serl Svidomist i mova s 16 Devid Chalmers pishe cilkom zrozumilo sho svidomist znahoditsya v koreni pitannya kitajskoyi kimnati en stverdzhuye sho kitajska kimnata nadaye vagomi dokazi togo sho vazhka problema svidomosti ye principovo nerozv yaznoyu Argument shob buti zrozumilim polyagaye ne v tomu chi mozhe mashina buti svidomoyu a v tomu chi mozhe vona abo sho nebud inshe buti svidomim Zrozumilo sho bud yakij inshij metod perevirki okupanta kitajskoyi kimnati maye taki zh principovi trudnoshi yak obmin pitannyami i vidpovidyami na kitajskij movi Ce prosto nemozhlivo viznachiti chi ye u primishenni htos svidomij abo yakes rozumne modelyuvannya Serl stverdzhuye sho ce spravedlivo lishe dlya sposterigacha poza kimnatoyu Vsya dumka eksperimentu polyagaye v tomu shob pomistiti lyudinu vseredinu kimnati de voni mozhut bezposeredno sposterigati za operaciyami svidomosti Serl stverdzhuye sho z jogo tochki zoru v kimnati nemaye nichogo sho na jogo poglyad moglo buti svidomistyu krim sebe i yavno ne maye rozumu yakij mozhe govoriti po kitajski Prikladna etika Div takozh Etika shtuchnogo intelektu Patrik Hyu vikoristovuvav argument kitajskoyi kimnati shob vivesti vimogi vid vijskovih sistem upravlinnya i komanduvannya yaksho voni hochut zberegti en komandira Vin proviv analogiyu mizh komanduvachem u yihnomu en i lyudinoyu v kitajskij kimnati i proanalizuvav yiyi chitayuchi ponyattya Aristotelya pro obov yazki i neznannya Informaciya mozhe buti peretvorena z sensu v simvoli i manipulyuvatisya simvolichno ale moralne vtruchannya moglo buti pidirvane yaksho bulo neadekvatne peretvorennya v sens Hyu cituvav prikladi incidentu USS Vincennes InformatikaArgument kitajskoyi kimnati ce persh za vse argument u filosofiyi svidomosti i yak golovni doslidniki u sferi informatiki tak i doslidniki shtuchnogo intelektu vvazhayut ce neznachnim dlya yihnih galuzej Odnak kilka koncepcij rozroblenih vchenimi u sferi informatiki mayut vazhlive znachennya dlya rozuminnya argumentu vklyuchayuchi obrobku simvoliv mashini Tyuringa povnotu Tyuringa i test Tyuringa Silnij ShI proti doslidzhennya ShI Argumenti Serlya zazvichaj ne rozglyadayutsya yak pitannya dlya doslidzhennya ShI en i Piter Norvig zauvazhuyut sho bilshist doslidnikiv ShI ne pikluyutsya pro silnu gipotezu ShI do tih pir poki programa pracyuye yim ne vazhlivo chi nazivayete vi ce imitaciyeyu intelektu abo realnim intelektom Osnovna misiya doslidzhennya shtuchnogo intelektu polyagaye lishe v tomu shob stvoriti korisni sistemi yaki diyut rozumno i ce ne maye znachennya yaksho intelekt ye prosto imitaciyeyu Serl ne pogodzhuyetsya z tim sho doslidzhennya ShI mozhut stvoryuvati mashini zdatni do visokointelektualnoyi povedinki Argument kitajskoyi kimnati zalishaye vidkritoyu mozhlivist togo sho mozhe buti pobudovana cifrova mashina yaka diye bilsh rozumno nizh lyudina ale ne maye rozumu abo intencionalnosti tak samo yak ce robit mozok Argument kitajskoyi kimnati ne ye dovedenim do absurdu a ye prikladom yakij vimagaye poyasnennya Silnij ShI Serlya ne slid plutati iz silnim ShI yak ce viznacheno Rejmondom Kurcvejlom ta inshimi futuristami yaki vikoristovuyut cej termin dlya opisu mashinnogo rozumu yakij konkuruye abo perevershuye lyudskij intelekt Kurcvejl spirayetsya golovnim chinom na kilkist intelektu sho vidobrazhayetsya mashinoyu todi yak argument Serlya ne obmezhuye cogo Serl stverdzhuye sho navit super rozumna mashina ne obov yazkovo maye rozum i svidomist Test Tyuringa Dokladnishe Test Tyuringa Standartna interpretaciya testu Tyuringa v yakij gravec C sposterigach maye zavdannya sprobuvati viznachiti yakij gravec A abo B ce komp yuter i yakij ye lyudinoyu Sposterigach obmezhuyetsya vikoristannyam vidpovidej na pismovi zapitannya shob zrobiti visnovok Kitajska kimnata realizuye variant testu Tyuringa Alan Tyuring vviv test v 1950 roci shob dopomogti vidpovisti na pitannya chi mozhe mashina misliti U standartnij versiyi lyudina suddya bere uchast v rozmovi prirodnoyu movoyu z lyudinoyu i mashinoyu priznachenoyi dlya generaciyi produktivnosti yaka ne vidriznyayetsya vid lyudskih istot Vsi uchasniki rozdileni odin vid odnogo Yaksho suddya ne mozhe nadijno vidrizniti mashinu vid lyudini mashina yak kazhut projshla test Tyuring potim rozglyanuv kozhni z mozhlivih zaperechen proti propoziciyi mashini mozhut dumati i viyaviv sho ye prosti ochevidni vidpovidi yaksho pitannya de mistifikovano u takij sposib Vin odnak ne priznachayetsya dlya viprobuvannya vimiryuvannya nayavnosti svidomosti abo rozuminnya Vin ne viriv sho ce stavlennya do problem z yakoyu vin zvertavsya Vin pisav Ya ne hochu stvoriti vrazhennya sho ya dumayu sho nemaye niyakoyi tayemnici svidomosti Isnuye napriklad shos shozhe na paradoks pov yazanij z bud yakimi sprobami lokalizuvati jogo Ale ya ne dumayu sho ci tayemnici obov yazkovo povinni buti virisheni persh nizh mi mozhemo vidpovisti na pitannya yaki turbuyut nas v cij statti Dlya Serlya yak filosofa yakij pracyuye v galuzi rozumu i svidomosti ce vidpovidni tayemnici Kitajska kimnata priznachena shob pokazati sho test Tyuringa ye nedostatnim dlya viyavlennya prisutnosti svidomosti navit yaksho v kimnati mozhe buti mashina sho funkcionuye yak svidomij rozum Obrobka simvoliv Dokladnishe Gipoteza Nyuela Sajmona Kitajska kimnata i vsi suchasni komp yuteri manipulyuye fizichnimi ob yekti dlya togo shob provoditi rozrahunki i robiti modelyuvannya Doslidniki shtuchnogo intelektu Allen Nyuel i Gerbert A Sajmon nazvali ce svogo rodu mashinoyu fizichnoyu sistemoyu simvoliv Ce ekvivalentno takozh formalnim sistemam yaki vikoristovuyutsya v galuzi matematichnoyi logiki Serl pidkreslyuye toj fakt sho podibnogo rodu manipulyaciyi simvolami ye sintaksichnimi zapozichuyuchi termin z vivchennya gramatiki Komp yuter manipulyuye simvolami vikoristovuyuchi formu sintaksichnih pravil bez yakih nebud znan pro semantiku simvoliv tobto yih zmist Nyuel i Sajmon pripustili sho fizichna sistema simvoliv napriklad cifrovij komp yuter maye vse neobhidne obladnannya dlya zagalnoyi intelektualnoyi diyi abo yak ce vidomo sogodni zagalnij shtuchnij intelekt Voni opisali ce yak filosofsku poziciyu gipotezu fizichnoyi sistemi simvoliv Fizichna sistema simvoliv maye neobhidni i dostatni umovi dlya zagalnoyi intelektualnoyi diyi Argument kitajskoyi kimnati ne sprostovuye ce tomu sho vin oformlenij z tochki zoru rozumnih dij tobto zovnishnoyi povedinki mashini a ne nayavnosti chi vidsutnist svidomosti i rozumu Kitajska kimnata ta Tyuringova povnota Div takozh Povnota za Tyuringom ta Teza Chercha Tyuringa Kitajska kimnata maye konstrukciyu analogichnu suchasnomu komp yuteru Vona maye arhitekturu fon Nejmana yaka skladayetsya z programi knig instrukcij deyakoyi kilkosti pam yati paper i kartoteka procesoru yakij sliduye instrukciyam lyudina i zasobu dlya zapisu simvoliv v pam yati olivec i lastik Mashina ciyeyi konstrukciyi vidoma v oblasti teoretichnoyi informatiki yak mashina Tyuringa tomu sho vona maye neobhidnij mehanizm dlya vikonannya bud yakih obchislen yakij mashina Tyuringa mozhe vikonati i otzhe vona zdatna robiti krok za krokom modelyuvannya bud yakogo inshogo cifrovogo aparatu vrahovuyuchi dostatnyu kilkist pam yati i chasu Alan Tyuring pishe vsi cifrovi komp yuteri v pevnomu sensi ekvivalentni Shiroko prijnyata Teza Chercha Tyuringa stverdzhuye sho bud yaka funkciya obchislyuyetsya za dopomogoyu efektivnoyi proceduri obchislennya na mashini Tyuringa Tyuringova povnota kitajskoyi kimnati oznachaye sho vona mozhe robiti vse sho bud yakij inshij cifrovij komp yuter mozhe zrobiti hocha i nabagato nabagato povilnishe Takim chinom yaksho kitajska kimnata ne mistit chi ne mozhe mistiti kitajskomovnogo rozumu to niyakij inshij cifrovij komp yuter ne mozhe mistiti rozum Deyaki vidpovidi Serl pochinaye stverdzhuyuchi sho v kimnati yak opisano vishe mozhe ne buti kitajskomovnogo rozumu Argumenti ciyeyi formi vidpovidno do en ye ne sprostuvannyam a shvidshe tverdzhennyam argumentu kitajskoyi kimnati tomu sho ci argumenti faktichno oznachayut sho niyaki cifrovi komp yuteri ne mozhut mati rozum Ye deyaki kritiki taki yak Enoh Ben Yami yaki stverdzhuyut sho kitajska kimnata ne mozhe navit emituvati vsi mozhlivosti cifrovogo komp yutera napriklad ne maye zmogi viznachiti potochnij chas FormalizaciyaDzhon Serl vipustiv bilsh formalnij variant argumentu chastinoyu yakogo ye kitajska kimnata Pershu versiyu vin predstaviv u 1984 roci Versiya navedena nizhche pochinayetsya z 1990 roku Yedinoyu chastinoyu argumentu yakij maye buti superechlivim ye A3 i same cej moment eksperimentu kitajskoyi kimnati bude dovedeno A1 Programi ye formalnimi sintaksichnimi Programa vikoristovuye sintaksis dlya keruvannya simvolami i ne zvertaye uvagi na semantiku simvoliv Vona znaye kudi poklasti simvoli i yak yih peremistiti ale vona ne znaye nasho voni potribni abo sho voni oznachayut Dlya programi simvoli ce tilki fizichni ob yekti yak i bud yaki inshi dd A2 Rozumi mayut rozumovij zmist semantika Na vidminu vid simvoliv sho vikoristovuyutsya programoyu nashi dumki mayut sens voni predstavlyayut rechi i mi znayemo sho voni predstavlyayut dd A3 Sintaksis sam po sobi ne ye ni konstitutivnim ni dostatnim dlya semantiki Ce te sho uyavnij eksperiment kitajskoyi kimnati maye namir dovesti kitajska kimnata maye sintaksis tomu sho ye lyudina sered simvoliv navkolo Kitajska kimnata ne maye semantiki tomu sho za slovami Serlya v kimnati nemaye nichogo abo nikogo sho rozumiye sho oznachayut simvoli Takim chinom nayavnist sintaksisu nedostatno dlya stvorennya semantiki dd Serl stverdzhuye sho ce vede bezposeredno do takogo visnovku S1 Programi ne ye ni konstitutivnimi ni dostatnimi dlya rozumu Ce maye buti virnim bez rozbizhnostej z pershimi troma aksiomami programi ne mayut semantiki Programi mayut tilki sintaksis a sintaksis nedostatnij dlya semantiki Kozhen rozum maye semantiku Tomu niyaki programi ne ye svidomistyu dd Takij argument maye na meti pokazati sho shtuchnij intelekt nikoli ne mozhe stvoriti mashinu z rozumom napisavshi programi yaki manipulyuyut simvolami Reshta argumentiv stosuyutsya inshogo pitannya Chi pracyuye lyudskij mozok Inshimi slovami chi ye obchislyuvalna teoriya rozumu pravilnoyu Vin pochinaye z aksiomi yaka poklikana visloviti osnovnij suchasnij naukovij konsensus pro mozok i rozum A4 Mozok porodzhuye rozum Serl stverdzhuye sho mi mozhemo negajno i trivialno vivesti te sho S2 Bud yaka insha sistema zdatna viklikati rozum povinna mati prichinnu silu prinajmni ekvivalentnu mozkovim Mozok povinen mati te sho viklikaye isnuvannya rozumu Nauka she maye tochno viznachiti sho ce take ale vono povinne isnuvati tomu sho rozum isnuye Serl nazivaye ce prichinnimi silami Prichinni sili ce te sho vikoristovuye mozok dlya stvorennya rozumu Yaksho shos inshe mozhe viklikati isnuvannya rozumu vono maye mati ekvivalentni prichinni sili Ekvivalentni prichinno naslidkovi sili ce te sho mozhna vikoristovuvati dlya rozumu dd I z cogo vin vivodit nastupni visnovki C3 Bud yakij artefakt yakij stvoryuvav psihichni yavisha bud yakij shtuchnij mozok povinen mati mozhlivist kopiyuvati konkretni prichinni sili mozku i ce ne mozhna zrobiti prosto shlyahom provedennya formalnoyi programi Ce viplivaye z S1 i S2 Oskilki zhodna programa ne mozhe stvoriti rozum a ekvivalentni prichinni sili stvoryuyut rozumi viplivaye sho programi ne mayut ekvivalentnih prichinnih sil dd C4 Shlyah za yakim lyudskij mozok naspravdi stvoryuye psihichni yavisha ne mozhe buti vidtvorenij viklyuchno zavdyaki zapusku komp yuternoyi programi VidpovidiVidpovidi na argument Serlya mozhna klasifikuvati vidpovidno do togo sho voni stverdzhuyut i sho voni pokazuyut Ti yaki viznachayut hto govorit kitajskoyu movoyu Ti sho demonstruyut yak bezgluzdi simvoli mozhut stati znachushimi Ti yaki svidchat pro te sho kitajska kimnata povinna buti pevnim chinom pereroblena Ti sho stverdzhuyut sho argument Serlya vvodit v omanu Ti hto stverdzhuye sho argument robit pomilkovi pripushennya pro sub yektivnij svidomij dosvid i tomu nichogo ne dovodit Deyaki z argumentiv napriklad modelyuvannya roboti ta mozku potraplyayut u dekilka kategorij Vidpovidi sistem ta virtualnogo mozku znahodzhennya rozumu Ci vidpovidi namagayutsya vidpovisti na zapitannya oskilki lyudina v kimnati ne govorit kitajskoyu de toj rozum sho govorit U cih vidpovidyah rozglyadayutsya klyuchovi ontologichni pitannya dihotomiyi rozumu ta tila i modelyuvannya proti realnosti Vsi vidpovidi yaki viznachayut rozum u kimnati ye versiyami sistemnoyi vidpovidi Vidpovid sistemi Bazova versiya stverdzhuye sho ce cila sistema yaka rozumiye kitajsku movu Hocha lyudina rozumiye tilki anglijsku movu koli vona poyednuyetsya z programoyu skretch paperom olivcyami i shafami voni formuyut sistemu sho mozhe zrozumiti kitajsku movu Tut rozuminnya ne pripisuyetsya lishe okremij osobistosti a skorishe pripisuyetsya cij cilij sistemi chastinoyu yakoyi vona ye poyasnyuye Serl Toj fakt sho lyudina ne rozumiye kitajsku movu ne maye znachennya oskilki maye znachennya lishe sistema v cilomu Serl zaznachaye sho u cij prostij versiyi vidpovidi sistema ce ne sho inshe yak kolekciya zvichajnih fizichnih ob yektiv vona nadaye silu rozuminnya i svidomosti kon yunkturi ciyeyi osobi i bitiv paperu ne roblyachi zhodnih zusil shob poyasniti yak cya kupa ob yektiv stala svidomoyu mislezdatnoyu istotoyu Serl stverdzhuye sho zhodna rozumna lyudina ne povinna buti zadovolena vidpoviddyu yaksho vona ne pid vladoyu ideologiyi Dlya togo shob cya vidpovid bula viddaleno pravdopodibnoyu treba sprijmati yak nalezhne sho svidomist mozhe buti produktom sistemi obrobki informaciyi i ne vimagaye nichogo shozhogo na realnu biologiyu mozku Todi Serl vidpovidaye sproshennyam cogo spisku fizichnih ob yektiv vin zapituye sho stanetsya yaksho lyudina zapam yataye pravila i vidstezhuvatime vse u svoyij golovi Todi vsya sistema skladayetsya lishe z odnogo ob yekta samoyi lyudini Serl stverdzhuye sho yaksho lyudina ne rozumiye kitajsku movu to sistema ne rozumiye kitajskoyi movi tomu sho teper sistema i lyudina opisuyut tochno odin i toj zhe ob yekt Kritiki vidpovidi Serlya stverdzhuyut sho programa dozvolila lyudini mati dvi svidomosti v odnij golovi hto Yaksho mi pripuskayemo sho rozum ye formoyu obrobki informaciyi to teoriya obchislen mozhe vrahovuvati dvi grupi obchislen sho vidbuvayutsya odnochasno a same 1 obchislennya dlya universalnoyi programovanosti yaka ye funkciyeyu sho stvoryuyetsya osoboyu i materialami zapisu nezalezhno vid bud yakogo konkretnogo zmistu programi ta 2 obchislennya mashini Tyuringa yaka opisuyetsya programoyu yaka stvoryuyetsya vsim vklyuchayuchi konkretnu programu Teoriya obchislen takim chinom oficijno poyasnyuye vidkritu mozhlivist togo sho druge obchislennya v kitajskij kimnati mozhe sprichiniti lyudino ekvivalentne semantichne rozuminnya kitajskih vhodiv Osnovna uvaga pridilyayetsya mashini Tyuringa a ne lyudini Odnak z tochki zoru Serlya cej argument ye cirkulyarnim Jdetsya pro te chi ye svidomist formoyu obrobki informaciyi i cya vidpovid vimagaye shob mi zrobili ce pripushennya Bilsh skladni versiyi sistemnih vidpovidej namagayutsya bilsh tochno viznachiti sho take sistema i voni vidriznyayutsya same tim yak voni yiyi opisuyut Zgidno z cimi vidpovidyami hto rozum yakij govorit kitajskoyu mozhe buti takimi rechami yak programne zabezpechennya programa zapushena programa imitaciya nejronnih korelyativ svidomosti funkcionalna sistema imitovanij rozum utvoryuvana vlastivist abo en rozum versiya vidpovidi Marvina Minskogo opisana nizhche Vidpovid virtualnogo mozku Termin en vikoristovuyetsya v komp yuternij nauci dlya opisu ob yekta yakij nibi to isnuye v komp yuteri abo komp yuternij merezhi tilki tomu sho programne zabezpechennya robit jogo nibi to isnuyuchim Ob yekti vseredini komp yuteriv vklyuchayuchi fajli papki ta tak dali ye virtualnimi za vinyatkom elektronnih komponentiv komp yutera Tak samo stverdzhuye Minskij komp yuter mozhe mistiti rozum yakij ye virtualnim v tomu zh sensi yak virtualni mashini virtualni spilnoti i virtualna realnist Shob roz yasniti vidminnist mizh prostimi vidpovidyami sistemi navedenimi vishe i vidpovidyami virtualnogo rozumu Devid Koul zaznachaye sho dva modelyuvannya mozhut pracyuvati v odnij sistemi odnochasno odin govorit kitajskoyu i odin govorit korejskij Hocha isnuye tilki odna sistema mozhe buti kilka virtualnih rozumiv tomu sistema ne mozhe buti rozumom Serl vidpovidaye sho takij rozum u krashomu vipadku simulyaciya i pishe Nihto ne pripuskaye sho komp yuterne modelyuvannya trivogi visokogo rivnya spalit okolici abo sho komp yuterne modelyuvannya doshovoyi buri zalishit nas usih zalitimi Nikolas Fern vidpovidaye sho dlya deyakih rechej imitaciya spravlyayetsya ne girshe nizh realna diya Koli mi viklikayemo funkciyu kalkulyatora na nastilnomu komp yuteri na ekrani z yavlyayetsya zobrazhennya kalkulyatora Mi ne skarzhimosya sho ce naspravdi ne kalkulyator tomu sho fizichni atributi pristroyu ne ye vazhlivimi Pitannya v tomu chi ye lyudskij rozum shozhim na kalkulyator i chi skladayetsya vin po suti z informaciyi Abo rozum buv shozhim na dosh abo na shos inshe a ne na komp yuter i nemozhlivo vidtvoriti jogo povnistyu za dopomogoyu komp yuternogo modelyuvannya Pitannya modelyuvannya takozh obgovoryuyetsya v statti en Ci vidpovidi dayut poyasnennya hto same rozumiye kitajsku movu Yaksho ye shos krim lyudini v kimnati yaka mozhe zrozumiti kitajsku movu Serl ne mozhe stverdzhuvati sho 1 lyudina ne rozumiye kitajsku movu tomu 2 nisho v kimnati ne rozumiye kitajsku movu Ce na dumku tih hto robit cyu vidpovid pokazuye sho argument Serlya ne v zmozi dovesti sho silnij ShI ye pomilkovim Odnak dumki eksperimentu ne mayut na meti buti dovedenimi do absurdu a skorishe prikladom yakij potrebuye poyasnennya Serl ne stverdzhuye sho situaciya nemozhliva ta mabut vazhko abo nemozhlivo poyasniti yak cya sistema mozhe mati sub yektivnij svidomij dosvid Vidpovidi sistemi vdayetsya dovesti sho ce ne nemozhlivo ale ne v zmozi pokazati yak sistema bude mati svidomist vidpovidi sami po sobi ne dayut zhodnih dokaziv togo sho sistema abo virtualnij rozum rozumiye kitajsku movu krim gipotetichnoyi peredumovi sho vona prohodit test Tyuringa Yak pishe Serl vidpovid sistemi prosto stavit pitannya napolyagayuchi na tomu sho sistema povinna rozumiti kitajsku movu Vidpovidi robota ta semantiki znahodzhennya znachennya Sho stosuyetsya lyudini v kimnati to simvoli ce prosto bezgluzdi karikaturi Ale yaksho kitajska kimnata dijsno rozumiye te sho vona govorit to simvoli povinni otrimati svoye znachennya zvidkis Ci argumenti namagayutsya z yednati simvoli z rechami yaki voni simvolizuyut Ci vidpovidi stosuyutsya sumniviv Serlya shodo intencionalnosti en i sintaksisu proti semantiki Vidpovid robota Pripustimo sho zamist kimnati programa bula pomishena v robota yakij mig blukati navkolo i vzayemodiyati z jogo otochennyam Ce dozvolit prichinno naslidkovij zv yazok mizh simvolami i rechami yaki voni predstavlyayut Gans Moravek zauvazhuye Yaksho b mi mogli prishepiti robota do programi mirkuvan nam bilshe b ne znadobilasya lyudina yaka b nadavala sens vin prijde z fizichnogo svitu Vidpovid Serlya polyagaye v tomu shob pripustiti sho bez vidoma osobi v kitajskij kimnati deyaki vhodi nadhodili bezposeredno z kameri vstanovlenoyi na roboti a deyaki vihodi vikoristovuvalisya dlya manipulyuvannya rukami i nogami robota Tim ne mensh lyudina v kimnati vse she prosto dotrimuyetsya pravil i ne znaye sho oznachayut simvoli Serl pishe vin ne bachit sho potraplyaye u pole zoru robota Divitsya kimnatu Mariyi dlya podibnogo eksperimentu Pohidne znachennya Deyaki z nih vidpovidayut sho kimnata yak ce opisuye Serl pov yazana zi svitom cherez kitajciv z yakimi vona rozmovlyaye cherez programistiv yaki rozroblyali bazu znan u svoyemu kabineti Simvoli yakimi manipulyuye Serl vzhe ye znachushimi voni prosto ne mayut znachennya dlya nogo Serl govorit sho simvoli mayut lishe pohidne znachennya yak znachennya sliv u knigah Znachennya simvoliv zalezhit vid svidomogo rozuminnya kitajskoyu movoyu i programistami za mezhami primishennya Kimnata yak i kniga ne maye vlasnogo rozuminnya Problema zdorovogo gluzdu vidpovid kontekstualista Deyaki stverdzhuvali sho znachennya simvoliv viplivayut z velicheznogo fonu problemi zdorovogo gluzdu zakodovanih u programi ta shafah Ce dalo b en yakij bi nadavav simvolam yih znachennya Serl pogodzhuyetsya sho cej fon isnuye ale vin ne pogodzhuyetsya sho jogo mozhna vbuduvati u programi en takozh kritikuvav ideyu sho fon mozhna predstaviti simvolichno 69 Do kozhnoyi z cih propozicij vidpovid Serlya odnakova nezalezhno vid togo skilki znan napisano v programi i nezalezhno vid togo yak programa pov yazana zi svitom vona vse she perebuvaye v kimnati manipulyuyuchi simvolami vidpovidno do pravil Jogo diyi sintaksichni i nikoli ne mozhna bude poyasniti jomu sho simvolizuyut simvoli Serl pishe sintaksis nedostatnij dlya semantiki Tim ne mensh dlya tih hto viznaye sho diyi Serlya modelyuyut rozum vidokremlenij vid jogo vlasnogo vazhlive pitannya ne te sho simvoli oznachayut dlya Serlya a vazhlivo sho voni oznachayut dlya virtualnogo rozumu Nezvazhayuchi na te sho Serl potrapiv u kimnatu virtualnij rozum ne ye vin pov yazanij iz zovnishnim svitom cherez kitajskih spikeriv yakim vin govorit cherez programistiv yaki dali jomu svitovi znannya i cherez kameri ta inshi datchiki yaki mozhut nadati robototehniki Modelyuvannya mozku i vidpovid na zv yazok redizajn kimnati Ci argumenti ye vsima versiyami sistemnih vidpovidej yaki viznachayut pevnij tip sistemi vazhlivim voni viznachayut pevnu specialnu tehnologiyu yaka stvorila b usvidomlennya rozuminnya v mashini Zauvazhte sho vidpovidi robot i rozumne znannya takozh viznachayut pevnij tip sistemi vazhlivim Vidpovid simulyatora mozku Pripustimo sho programa sho modelyuyetsya v dribnih detalyah povedinki kozhnogo nejrona v mozku kitajskogo spikera Ce pidsilyuye intuyiciyu sho ne bulo b istotnoyi riznici mizh funkcionuvannyam programi ta funkcionuvannyam zhivogo lyudskogo mozku Serl vidpovidaye sho take modelyuvannya ne vidtvoryuye vazhlivih osoblivostej mozku jogo kauzalnih i intencionalnih staniv Serl tverdo stverzhduye sho lyudski psihichni yavisha zalezhat vid realnih fiziko himichnih vlastivostej realnih lyudskih mizkiv Bilshe togo vin stverdzhuye U yavit sobi sho zamist odnomovnogo cholovika v kimnati peretasovki simvoliv u nas ye lyudina yaka keruye skladnim naborom vodoprovidnih trub z klapanami sho z yednuyut yih Koli lyudina otrimuye kitajski simvoli vona shukaye v programi napisanoyu anglijskoyu movoyu v yakij vona povinna vklyuchatisya i vimikatisya Kozhne pidklyuchennya vodi vidpovidaye sinapsu v kitajskomu mozku i vsya sistema nalashtovana tak sho pislya vikonannya vsih pravilnih strilb tobto pislya vklyuchennya vsih pravilnih zmishuvachiv kitajski vidpovidi vihodyat na vihidnij kinec seriyi trub A de zh rozuminnya v cij sistemi Vona bere kitajsku movu yak vhid vona imituye formalnu strukturu sinapsiv kitajskogo mozku i vona daye kitajcyam vihid Ale lyudina zvichajno ne rozumiye kitajsku movu a takozh vodoprovidni trubi i yaksho mi spokushayemosya prijnyati te sho na moyu dumku ye absurdnim poglyadom sho yakimos chinom zrozumila zv yazok lyudini i vodoprovodu pam yatajte sho v principi lyudina mozhe usvidomiti formalnu strukturu vodoprovidnih trub i vikonuvati vsi nejronni obstrili u jogo uyavi storinka Dvoma variaciyami vidpovidi simulyatora mozku ye scenarij kitajskogo mozku i scenarij zamini mozku Kitajskij mozok Sho robiti yaksho mi poprosimo kozhnogo gromadyanina Kitayu imituvati odin nejron vikoristovuyuchi telefonnu sistemu dlya modelyuvannya zv yazkiv mizh aksonami ta dendritami U cij versiyi zdayetsya ochevidnim sho zhodna lyudina ne matime rozuminnya togo sho mozok mozhe govoriti Ochevidno takozh sho cya sistema bude funkcionalno ekvivalentnoyu mozku tomu yaksho svidomist ye funkciyeyu cya sistema bude svidomoyu Scenarij zamini mozku U comu scenariyi nam proponuyetsya uyaviti sho inzheneri vinajshli krihitnij komp yuter yakij imituye diyu okremogo nejrona Sho stanetsya yaksho zaminiti odin nejron odnochasno Zamina odnogo bezsumnivno nichogo ne znachit dlya zmini svidomosti Zaminivshi vsi voni stvorili b cifrovij komp yuter yakij imituye mozok Yaksho Serl maye raciyu to svidomist povinna zniknuti pid chas proceduri abo postupovo abo vidrazu Kritiki Serlya stverdzhuyut sho u proceduri ne bude niyakogo sensu yaksho vin mozhe stverdzhuvati sho svidomist zakinchuyetsya i pochinayetsya bezdumne modelyuvannya Serl prognozuye sho prohodyachi cherez protez mozku vi viyavite do vashogo povnogo zdivuvannya sho vi dijsno vtrachayete kontrol nad svoyeyu zovnishnoyu povedinkoyu Vi pomichayete napriklad sho koli likari pereviryayut vashe bachennya vi chuyete yak voni govoryat pered vami trimayut chervonij predmet i pitayut sho vi bachite Vi hochete krichati Ya nichogo ne bachu Ya povnistyu slipij Ale vi chuyete yak vash golos govorit znahodyachis povnistyu poza vashim kontrolem Ya bachu chervonij predmet pered soboyu Y nash svidomij dosvid povilno zvoditsya do nichogo v toj chas yak vasha zovnishnya sposterezhuvana povedinka zalishayetsya nezminnoyu Div Korabel Teseya dlya podibnogo eksperimentu Vidpovidi na pidklyuchennya Cya vidpovid tisno pov yazana z vidpoviddyu simulyatora mozku ce stverdzhuye sho masovo paralelna arhitektura zv yazkiv bula b zdatna rozumiti Kombinaciya vidpovidej Cya vidpovid poyednuye v sobi vidpovid robota z vidpoviddyu simulyatoru mozku stverdzhuyuchi sho simulyaciya mozku pov yazana zi svitom cherez tilo robota mozhe mati rozum Bagato osobnyakiv Pochekajte vidpovid do nastupnogo roku Krashi tehnologiyi v majbutnomu dozvolyat komp yuteram zrozumiti Serl pogodzhuyetsya sho ce mozhlivo ale vvazhaye sho ce ne maye znachennya Jogo argument polyagaye v tomu sho mashina sho vikoristovuye programu dlya manipulyuvannya formalno viznachenimi elementami ne mozhe stvoriti rozuminnya Argument Serlaya yaksho vin pravilnij viklyuchaye tilki cej konkretnij dizajn Serl pogodzhuyetsya z tim sho mozhut isnuvati inshi konstrukciyi yaki zmusyat mashinu mati svidome rozuminnya Ci argumenti i vidpovidi na znannya robota abo zdorovogo gluzdu viznachayut pevnu specialnu tehnologiyu yaka dopomozhe stvoriti svidome rozuminnya v mashini Voni mozhut tlumachitisya dvoma sposobami abo voni stverdzhuyut sho 1 cya tehnologiya neobhidna dlya svidomosti kitajska kimnata ne realizuye abo ne mozhe realizuvati cyu tehnologiyu i tomu kitajska kimnata ne mozhe projti test Tyuringa abo navit yaksho ce bulo ne mala bi svidomogo rozuminnya Abo voni mozhut stverdzhuvati sho 2 legshe bachiti sho kitajska kimnata maye rozum yaksho mi uyavlyayemo cyu tehnologiyu yak vikoristovuvanu dlya yiyi stvorennya U pershomu vipadku koli potribni taki funkciyi yak tilo robota abo arhitektura konektoriv Serl stverdzhuye sho silnij ShI yak vin rozumiye buv pokinutij Kitajska kimnata maye vsi elementi povnoyi mashini Tyuringa i takim chinom zdatna imituvati bud yaki cifrovi obchislennya Yaksho v kimnati Serlya nemozhlivo projti test Tyuringa to nemaye niyakoyi inshoyi cifrovoyi tehnologiyi yaka mogla b projti test Tyuringa Yaksho kimnata Serlya mogla projti test Tyuringa ale vse she ne maye rozumu test Tyuringa nedostatnij dlya togo shob viznachiti chi ye v kimnati rozum Tak chi inakshe vin zaperechuye tu chi inshu poziciyu yaku Serl vvazhaye silnim ShII dovodyachi svij argument Argumenti mozku zokrema zaperechuyut silnij ShI yaksho voni pripuskayut sho nemaye prostishogo sposobu opisati rozum nizh stvoriti programu yaka tak samo tayemnicha yak i mozok Vin pishe Ya dumav sho vsya ideya silnogo ShI polyagaye v tomu sho nam ne potribno znati yak pracyuye mozok shob diznatisya yak pracyuye rozum Yaksho rozrahunok ne daye poyasnennya lyudskogo rozumu to silnij ShI zaznav nevdachi zgidno z dumkoyu Serlya Inshi kritiki stverdzhuyut sho kimnata yak ce opisav Serl naspravdi maye rozum odnak voni stverdzhuyut sho ce vazhko pobachiti opis Serlya ye pravilnim ale vvodit v omanu Reorganizuyuchi primishennya bilsh realno voni spodivayutsya zrobiti ce bilsh ochevidnim U comu vipadku ci argumenti vikoristovuyutsya yak zakliki do intuyiciyi div Nastupnij rozdil Naspravdi primishennya mozhna tak samo legko pererobiti shob poslabiti nashu intuyiciyu en en pripuskaye sho programa mozhe teoretichno buti perepisana v prostu tablicyu poshuku pravil formi yaksho koristuvach pishe S vidpovidaye P i perehodit do X Prinajmni v principi bud yaka programa mozhe buti perepisana abo refaktovana u cyu formu navit v mozok U scenariyi Blokheda ves psihichnij stan prihovanij u bukvi X yakij predstavlyaye adresu pam yati nomer pov yazanij z nastupnim pravilom Vazhko uyaviti sho moment svidomogo dosvidu mozhe buti zahoplenij v odnomu velikomu chisli ale ce same te sho stverdzhuye silnij ShI Z inshogo boku taka tablicya bula b smishno velikoyu do togo sho vona fizichno nemozhliva i tverdzhennya mogli b buti nadzvichajno specifichnimi Serl stverdzhuye sho yak bi u programi ne bulo napisana yak mashina pov yazana zi svitom rozum modelyuvavsya b prosto krok za krokom cifrovoyi mashini abo mashin Ci mashini zavzhdi taki sami yak lyudina v kimnati voni nichogo ne rozumiyut i ne govoryat po kitajski Voni prosto manipulyuyut simvolami ne znayuchi sho voni oznachayut Serl pishe Ya mozhu mati bud yaku oficijnu programu yaka vam podobayetsya ale ya vse she nichogo ne rozumiyu Shvidkist i skladnist zvertayetsya do intuyiciyi Nastupni argumenti i intuyitivni interpretaciyi argumentiv vishe pryamo ne poyasnyuyut yak kitajska mova mozhe isnuvati v kimnati Serlya abo yak simvoli yakimi vin manipulyuye mozhut stati znachushimi Prote viklikayuchi sumnivi shodo intuyiciyi Serlya voni pidtrimuyut inshi poziciyi taki yak vidpovidi sistemi ta robota Ci argumenti yaksho voni budut prijnyati ne dozvolyat Serlyu stverdzhuvati sho jogo visnovok ochevidnij pidrivayuchi intuyiciyu yaka vimagaye jogo viznachenist Kilka kritikiv vvazhayut sho argument Serlya povnistyu spirayetsya na intuyiciyu en pishe Argument Serlya zalezhit vid sili jogo intuyiciyi yaku pevni sub yekti ne mayut Deniel Dennett opisuye argument kitajskoyi kimnati yak pomilkovij en i pishe uyavnij eksperiment Serlya zalezhit nezakonno vid tvogo uyavlennya pro prostij vipadok nerelevantnogo vipadku i vivedennya z nogo ochevidnogo visnovku Deyaki z vishenavedenih argumentiv takozh funkcionuyut yak zakliki do intuyiciyi osoblivo do tih yaki mayut na meti zrobiti bilsh pravdopodibnim te sho kitajska kimnata mistit rozum yakij mozhe vklyuchati robota rozumne znannya modelyuvannya mozku ta vidpovidi konnektista Deyaki z vishenavedenih vidpovidej takozh stosuyutsya konkretnogo pitannya skladnosti Vidpovid problemi zdorovogo sensu pidkreslyuye sho robocha sistema shtuchnogo intelektu povinna buti takoyu zh skladnoyu i vzayemopov yazanoyu yak i lyudskij mozok Vidpovid na rozumne znannya pidkreslyuye sho bud yaka programa yaka prohodila test Tyuringa povinna buti nadzvichajno pruzhnoyu vitonchenoyu i bagatosharovoyu sistemoyu napovnenoyu svitovimi znannyami i metaznannyam i meta meta znannyami yak poyasnyuye Deniel Dennet Vidpovidi shvidkosti ta skladnosti Shvidkist z yakoyu lyudskij mozok obroblyaye informaciyu za deyakimi ocinkami stanovit 100 milyardiv operacij v sekundu Dekilka kritikiv vidznachayut sho lyudini v kimnati jmovirno znadoblyatsya miljoni rokiv shob vidpovisti na proste pitannya i vimagatimut shafi z astronomichnimi rozmirami Ce stavit pid sumniv yasnist intuyiciyi Serlya Osoblivo yaskravoyu versiyeyu shvidkosti i skladnosti ye vidpovid en ta Patriciyi Cherchlend Voni proponuyut takij analogichnij eksperiment Svitla kimnata Cherchlenda Rozglyanemo temnu kimnatu v yakij mistitsya lyudina sho trimaye magnit abo zaryadzhenij ob yekt Yaksho lyudina nakachuye magnit vgoru i vniz to zgidno z teoriyeyu Maksvella pro shtuchnu yaskravist ShYa vin pochne rozpovsyudzhuvati kolo elektromagnitnih hvil takim chinom bude svitlim Ale yak mi vsi znayemo sho koli mi grayemo z magnitami abo zaryadzhenimi kulkami yihni sili abo bud yaki inshi sili navit yaksho voni privodyatsya v ruh vzagali ne mayut yaskravosti Ce nemislimo sho vi mogli b predstavlyati spravzhnyu yaskravist tilki ruhom sil navkolo Problema v tomu sho jomu dovedetsya mahati magnitom vgoru vniz shos na zrazok 450 triljoniv raziv na sekundu shob pobachiti shos en kritichno stavitsya do vidpovidej shvidkosti ta skladnosti koli voni zbivayutsya za mezhi nashoyi intuyiciyi Vin pishe Deyaki zrobili kult shvidkosti i chasu vvazhayuchi sho priskorivshis do potribnoyi shvidkosti obchislyuvalnij proces mozhe zrobiti fazovij perehid u psihiku Povinno buti zrozumilo sho ce ne kontrargument a prosto spekulyaciya ad hoc tak samo yak i dumka sho vse ce lishe pitannya yake potribno dorobiti do potribnogo stupenya skladnosti Serl stverdzhuye sho jogo kritiki takozh pokladayutsya na intuyiciyu prote intuyiciyi jogo oponentiv ne mayut empirichnoyi osnovi Vin pishe sho dlya togo shob rozglyadati vidpovid sistemi yak viddaleno pravdopodibnu lyudina povinna buti pid vladoyu ideologiyi Sistemna vidpovid maye sens tilki dlya Serlya yaksho pripustiti sho bud yaka sistema mozhe mati svidomist prosto cherez sistemu sho maye pravilnu povedinku i funkcionalni chastini Ce pripushennya stverdzhuye vin ne ye nadijnim z oglyadu na nash dosvid svidomosti Inshi rozumi ta zombi bezgluzdist Kilka vidpovidej stverdzhuyut sho argument Serlya ne maye znachennya oskilki jogo pripushennya pro rozum i svidomist ye pomilkovimi Serl vvazhaye sho lyudi shodnya bezposeredno vidchuvayut svoyu svidomist intencionalnist i prirodu rozumu i sho cej dosvid svidomosti ne viklikaye sumnivu Vin pishe sho mi povinni pripuskati realnist i piznavanist rozumovogo Ci vidpovidi na zapitannya chi ye Serl vipravdanim u vikoristanni vlasnogo dosvidu svidomosti shob viznachiti sho ce bilshe nizh mehanichna obrobka simvoliv Zokrema vidpovid inshih umiv stverdzhuye sho mi ne mozhemo vikoristovuvati nash dosvid svidomosti shob vidpovisti na pitannya pro inshi umi navit rozum komp yutera i vidpovid epifenoma stverdzhuye sho svidomist Serlya ne isnuye v tomu sensi sho Serl dumaye sho ce pracyuye Vidpovid inshih rozumiv Cya vidpovid vkazuye na te sho argument Serlya ye versiyeyu en zastosovanih do mashin Ne isnuye sposobu viznachiti chi sub yektivnij dosvid inshih lyudej ye takim samim yak nash Mi mozhemo lishe vivchiti yihnyu povedinku tobto nadavshi yim vlasnij test Tyuringa Kritiki Serlya stverdzhuyut sho vin pripisuye kitajsku kimnatu do bilsh visokogo standartu nizh toj do yakogo mi b pripisali zvichajnu lyudinu Nils Nilsson pishe Yaksho programa povoditsya tak nache vona pomnozhuyetsya bilshist z nas skazhe sho ce naspravdi pomnozhuyetsya Adzhe naskilki ya znayu Serl mozhe povoditisya tilki tak nibi vin gliboko dumaye pro ci pitannya Ale nezvazhayuchi na te sho ya ne zgoden z nim jogo simulyaciya dosit garna tomu ya gotovij poklasti jogo na spravzhnyu dumku Alan Tyuring peredbachav argument Serlya yakij vin nazvav Argument vid svidomosti v 1950 roci i nadav vidpovid inshim rozumam Vin zaznachiv sho lyudi nikoli ne rozglyadayut problemu inshih rozumiv pri spilkuvanni odin z odnim Vin pishe sho zamist togo shob postijno sperechatisya nad cim pitannyam zvichajno mayemo vvichlivu konvenciyu nad yakoyu vsi dumayut Test Tyuringa prosto poshiryuye cyu vvichlivu konvenciyu na mashini Vin ne mav namiru virishuvati problemu inshih umiv dlya mashin abo lyudej i vin ne dumav sho nam ce potribno Vidpovid epifenomenu zombi Kilka filosofiv stverdzhuyut sho svidomosti yak ce opisuye Serl ne isnuye Cya poziciya inodi nazivayetsya eliminativnim materializmom dumka pro te sho svidomist ye vlastivistyu yaka mozhe buti zvedena do strogo mehanichnogo opisu i sho nash dosvid svidomosti ye yak ce opisuye Deniel Dennett en en i Piter Norvig stverdzhuyut sho yaksho mi sprijmayemo opis intencionalnosti svidomosti i rozumu Serlya mi zmusheni viznati sho svidomist ye en sho vona ne vidkidaye tini sho vona ne viyavlyayetsya u zovnishnomu sviti Voni stverdzhuyut sho Serl povinen pomilyatisya pro piznavanist psihiki i v svoyij viri sho v nashih nejronah ye prichinni vlastivosti yaki porodzhuyut rozum Voni vkazuyut na te sho za vlasnim opisom Serlya ci prichinni vlastivosti ne mozhut buti viyavleni bud kim za mezhami rozumu inakshe kitajska kimnata ne zmozhe projti test Tyuringa lyudi z za kordonu zmozhut skazati sho ne bulo kitajskogo spikeru v kimnati shlyahom viyavlennya yih prichinnih vlastivostej Oskilki voni ne mozhut viyaviti prichinnih vlastivostej voni ne mozhut viyaviti isnuvannya psihichnogo Korotshe kazhuchi kauzalni vlastivosti Serlya i sama svidomist nez yasovni i vse sho ne mozhe buti viyavleno abo ne isnuye abo ne maye znachennya Deniel Dennett daye take rozshirennya argumentu epifenomen Vidpovid Denneta vid prirodnogo vidboru Pripustimo sho za deyakoyu mutaciyeyu narodzhuyetsya lyudina yaka ne maye prichinnih vlastivostej Serlya ale odnak diye tochno tak samo yak lyudina Cej vid tvarini nazivayetsya zombi v dumkah eksperimentiv u filosofiyi svidomosti Cya nova tvarina bude vidtvoryuvatisya tak samo yak bud yaka insha lyudina i v kincevomu pidsumku bude bilshe cih zombi Prirodnij vidbir prinosit korist zombi oskilki yihnij dizajn mi mozhemo pripustiti trohi prostishe Zreshtoyu lyudi vimerli b Otzhe yaksho Serl maye raciyu to shvidshe za vse lyudi yak mi yih bachimo sogodni ye naspravdi zombi yaki prote napolyagayut na tomu sho voni svidomi Nemozhlivo znati chi vsi mi zombi chi ni Navit yaksho mi vsi zombi mi vse odno virimo sho mi ne ye Serl ne pogodzhuyetsya z cim analizom i stverdzhuye sho vivchennya rozumu pochinayetsya z takih faktiv yak te sho lyudi mayut perekonannya todi yak termostati telefoni i dodavannya mashin ne i pechinki Vin vvazhaye ochevidnim sho mi mozhemo viyaviti prisutnist svidomosti i vidkidaye ci vidpovidi yak nevidpovidni Vidpovid en en stverdzhuye sho ves argument ye legkovazhnim tomu sho vin ne pozitivistskij ne tilki vidminnist mizh imitaciyeyu rozumu i rozumom yakij ne ye chitko viznachenim ale ce takozh ne maye znachennya oskilki zhoden eksperiment ne buv abo navit mozhe buti zaproponovanij rozriznyati yih U masovij kulturiArgument kitajskoyi kimnati ye centralnim ponyattyam u romanah Pitera Vottsa Slipobachennya i v menshij miri Ehopraksiya Vona takozh ye centralnoyu temoyu videoigri en i pov yazana z rozpoviddyu gri U 4 mu sezoni amerikanskoyi zlochinnoyi drami 4isla ye korotke posilannya na kitajsku kimnatu en takozh nazivayetsya britanska nezalezhna studiya z rozrobki videoigor najvidomishoyu v roboti nad eksperimentalnimi igrami vid pershoyi osobi takimi yak en abo en NotatkiGlava svidomist ciyeyi statti rozglyadaye vzayemozv yazok mizh argumentom kitajskoyi kimnati i svidomistyu Cya versya vzyata z Rozumu movi ta suspilstva angl Mind Language and Society napisanoh Serlem yiyi takozh cituye Deniel Dennet u knizi en Originalna postanovka Serlya bula Nalezhnim chinom zaprogramovanij komp yuter dijsno ye rozumom v tomu sensi sho komp yuteri yaki otrimuyut potribni programi mozhut bukvalno skazati sho voni rozumiyut i mayut inshi kognitivni stani Silnij ShI viznachayetsya analogichno en ta Piterom Norvigom Tverdzhennya pro te sho mashini mozhut diyati rozumno abo mozhlivo krashe diyati tak nibi voni rozumni nazivayetsya filosofami gipotezoyu slabkogo ShI a tverdzhennyam sho mashini yaki roblyat ce naspravdi dumayut na vidminu vid imitacijnogo mislennya nazivayetsya gipotezoyu silnogo ShI Zvernit uvagu sho Lejbnic zaperechuvav proti mehanichnoyi teoriyi rozumu filosofska poziciya vidoma yak en Serl zaperechuye proti poglyadiv na obrobku informaciyi yak na rozum filosofska poziciya vidoma yak Komp yuterna teoriya rozumu Serl prijmaye mehanizm i vidkidaye komp yuternu teoriyu rozumu en redaguvav BBS protyagom rokiv koli bachiv vstup i populyarizaciyu argumentu kitajskoyi kimnati en vvazhaye sho argument Serlya proti teoriyi sho z tih pir nazivayut komp yuternoyu teoriyeyu rozumu zgidno z yakim piznannya ye prosto obchislennyam otzhe psihichni stani ye prosto obchislyuvalnimi stanami Devid Koul pogodzhuyetsya sho argument takozh maye shiroki naslidki dlya funkcionalistichnih i obchislyuvalnih teorij sensu i rozumu Serl vvazhaye sho silnij ShI maye sens lishe z oglyadu na dualistichne pripushennya sho tam de rozum sturbovanij mozok ne maye znachennya Vin pishe v inshij roboti Ya dumav sho vsya ideya silnogo ShI polyagaye v tomu sho nam ne potribno znati yak mozok pracyuye shob diznatisya yak pracyuye rozum Cya poziciya zobov yazana svoyeyu frazoyu Stevanu Harnadu Odnim z punktiv pro yaki jdetsya ye adekvatnist testu Tyuringa Komp yuterna teoriya rozumu pov yazana iz Dzherri Fodorom and Gilari Patnemom ta pidtrimuyetsya Allenom Nyuelom Zenonom Pilishinom ta Stivenom Pinkerom sered inshih Larri Hauzer pishe sho biologichnij naturalizm abo plutayetsya blukaye mizh teoriyeyu identichnosti ta dualizmom abo zh prosto ye teoriyeyu identichnosti abo dualizmom Formulyuvannya kozhnoyi aksiomi ta visnovok ye vikladom u prezentaciyi Serlya u Scientific American A1 3 i S1 opisuyutsya yak 1 2 3 i 4 u Devida Koula Pol i Patrisiya Cherchlend pishut sho eksperiment kitajskoyi kimnati maye na meti pidkripiti aksiomu 3 Devid Koul poyednuye drugu i tretyu kategoriyi a takozh chetvertu i p yatu Cyu poziciyu pidtrimuye en en Deniel Dennet Dzherri Fodor en Rejmond Kurcvejl ta en Vidpovid virtualnogo mozku pidtrimuyut Marvin Minskij en Devid Chalmers ta Devid Koul Vidpovid bula vvedena Marvinom Minskim Devid Koul pishe Z intuyiciyi sho v eksperimenti KK vin ne rozumiye kitajsku movu za dopomogoyu programi Serl robit visnovok sho nemaye rozuminnya stvorenogo za dopomogoyu zapusku programi Yasno chi ye visnovok pravilnim chi ne peretvoryuyetsya na metafizichne pitannya pro osobistist i rozum Yaksho lyudske rozuminnya ne zbigayetsya z rozuminnyam operatora kimnati to visnovok ne mozhna zrobiti Cyu poziciyu pidtrimuvali Margaret Boden en Deniel Dennet Dzherri Fodor en Gans Moravek ta en Devid Koul nazivaye ce zovnishnim tochkoyu rozumu Pohidne znachennya vidpovidi asociyuyetsya z Denielom Dennetom ta inshimi Serl rozriznyaye vnutrishnyu intencionalnist i pohidnu intencionalnist Vnutrishnya intencionalnist ye tim sho peredbachaye svidome rozuminnya yak i u lyudskomu rozumi Deniel Dennet ne pogodzhuyetsya sho isnuye riznicya Devid Koul pishe sho pohidna intencionalnist vse sho ye na dumku Denneta Devid Koul opisuye ce yak vnutrishnij pidhid do sensu Sered prihilnikiv ciyeyi poziciyi en Duglas Lenat Marvin Minskij ta iz zasterezhennyami Deniel Dennet yakij pishe Fakt u tomu sho bud yaka programa yaka prohodila test Tyuringa povinna buti nadzvichajno pruzhnoyu vitonchenoyu i bagatosharovoyu sistemoyu napovnenoyu svitovim znannyam i meta znannyami i meta meta znannyami Serl takozh pishe Formalni simvoli sami po sobi ne mozhut buti dostatnimi dlya rozumovogo zmistu tomu sho simvoli za viznachennyam ne mayut sensu abo interpretaciyi abo semantiki za vinyatkom togo sho htos poza sistemoyu daye yim ce Modelyuvannya mozku bulo povtoreno en Patriciyeyu Cherchlend ta Rejmondom Kurcvejlom Ranni versiyi cogo argumentu buli visunuti v 1974 roci Lourensom Devisoma v 1978 roci en Versiya Bloku vikoristovuvala raciyi i nazivalasya kitajskij trenazhernij zal Pavlo i Patrisiya Cherchlend takozh opisali cej scenarij Persha versiya scenariyu zamini mozku bula visunuta en v seredini 70 h rokiv vona bula zacheplena Zenonom Pilishinom u 1980 Gans Moravek predstaviv yiyi yaskravu versiyu i teper vona pov yazana z versiyeyu transgumanizmu Rejmonda Kurcvejla Vidpovid na zv yazok zdijsnyuyetsya en ta Rejmondom Kurcvejlom tak samo yak i en ta Patriciyeyu Cherchlend Searle 2009 vikoristovuye nazvu Zachekajte na vidpovidi do nastupnogo roku angl Wait Til Next Year Reply Serl pishe sho vidpovid robota movchazno viznaye sho piznannya ce ne tilki pitannya formalnogo manipulyuvannya simvolom Tochno tak samo pishe i Stiven Harnad Teper tak samo yak ce ne sprostuvannya a skorishe zatverdzhennya AKK zaperechuvati sho test Tyuringa ye dostatno silnim testom abo zaperechuvati sho komp ce prosto osoblive prohannya namagatisya zberegti obchislyuvalnij pidhid vstanovivshi specialnu v osobi AKK sho detali vtilennya mayut znachennya pislya vsogo i sho komp yuter ye pravilnim vidom realizaciyi todi yak Serl nepravilnim Tobto bud yaka programa sho pracyuye na mashini z kincevoyu kilkistyu pam yati Vidpovidi shvidkosti ta skladnosti vnesli Deniel Dennet en Devid Chalmers Stiven Artur Pinker en Patriciya Cherchlend ta inshi Deniel Dennet vkazuye na skladnist svitovogo znannya Sered kritikiv formi fazovogo perehodu cogo argumentu ye Stevan Harnad en Deniel Dennet ta Devid Koul Cya ideya fazovogo perehodu ye versiyeyu silnogo ergentizmu sho Deniel Dennett viganyaye yak Davnye vineknennya zahidnogo uzberezhzhya Harnad zvinuvachuye en ta Patriciyu Cherchlend u spriyanni silnij emerdzhentnosti Rajmond Kurcvejl takozh maye formu silnoyi emerdzhentnosti Vidpovid inshih rozumiv zaproponuvali Deniel Dennet Rejmond Kurcvejl ta Gans Moravek Odnim iz motiviv Tyuringa dlya rozrobki Testu Tyuringa ye uniknennya same tih filosofskih problem yaki cikavlyat Serlya Vin pishe Ya ne hochu stvoryuvati vrazhennya sho na moyu dumku nemaye tayemnici ale Ya ne dumayu sho ci tayemnici obov yazkovo povinni buti virisheni persh nizh mi zmozhemo vidpovisti na pitannya z yakim mi sturbovani cim dokumentom Hocha Tyuring obgovoryuye svidomist ne rozum abo rozuminnya chi intencionalnist Styuart Rassel i Piter Norvig stverdzhuyut sho komentari Tyuringa zastosovuyut kitajsku kimnatu CitatiHarnad 2001 s 1 Roberts Jacob 2016 Distillations 2 2 14 23 Arhiv originalu za 19 serpnya 2018 Procitovano 22 bereznya 2018 Searle 1992 s 44 Russell ta Norvig 2003 s 947 Searle 1980 s 11 Cole 2004 2 1 Leibniz 1714 section 17 Arhiv originalu za 16 Travnya 2021 Procitovano 28 Travnya 2019 Cole 2004 2 3 Searle 1980 Cole 2004 s 2 Preston ta Bishop 2002 Harnad 2001 s 2 Harnad 2001 s 1 Cole 2004 s 2 1998 Arhiv originalu za 20 Travnya 2019 Procitovano 2 zhovtnya 2018 cherez Cogprints Harnad 2005 s 1 Cole 2004 s 1 Searle 1999 Dennett 1991 s 435 Searle 1980 s 1 Searle 2009 s 1 Quoted in Russell ta Norvig 2003 s 21 Quoted in Crevier 1993 s 46 and Russell ta Norvig 2003 s 17 Haugeland 1985 s 2 Italics his Searle 1980 s 13 Searle 1980 s 8 Harnad 2001 Searle 1980 s 6 Searle 2004 s 45 Harnad 2001 p 3 Italics his Horst 2005 s 1 Pinker 1997 Harnad 2001 s 3 5 Searle 1990 s 29 Searle 1990 Hauser 2006 s 8 Searle 1992 chpt 5 Chalmers 1996 s 322 McGinn 2000 Hew Patrick Chisan September 2016 Preserving a combat commander s moral agency The Vincennes Incident as a Chinese Room Ethics and Information Technology 18 3 227 235 doi 10 1007 s10676 016 9408 y Kurzweil 2005 s 260 Saygin 2000 Turing 1950 Newell ta Simon 1976 s 116 Russell ta Norvig 2003 s 18 Harnad 2001 s 14 Ben Yami 1993 Searle 1984 Searle 1990 Hauser 2006 s 5 Cole 2004 s 5 Churchland ta Churchland 1990 s 34 Cole 2004 s 5 6 Searle 1980 s 5 6 Cole 2004 s 6 7 Hauser 2006 s 2 3 Russell ta Norvig 2003 s 959 Dennett 1991 s 439 Fearn 2007 s 44 Crevier 1993 s 269 Cole 2004 s 6 Yee 1993 s 44 Yee 1993 s 42 47 Cole 2004 s 7 9 Minsky 1980 s 440 Cole 2004 s 7 Searle 1980 s 12 Fearn 2007 s 47 Cole 2004 s 21 Searle 2004 s 63 Searle 1980 s 7 Cole 2004 s 9 11 Hauser 2006 s 3 Fearn 2007 s 44 Cole 2004 s 9 Cituyetsya v Crevier 1993 s 272 Cole 2004 s 18 Hauser 2006 s 11 Cole 2004 s 19 Cole 2004 s 19 Dennett 1991 s 438 Dreyfus 1979 Epistemologichne pripushennya Searle 1984 Motzkin ta Searle 1989 s 45 Searle 1980 s 7 8 Cole 2004 s 12 13 Hauser 2006 s 3 4 Churchland ta Churchland 1990 Cole 2004 s 12 Cole 2004 s 4 Hauser 2006 s 11 Churchland ta Churchland 1990 Russell ta Norvig 2003 s 956 8 Cole 2004 s 20 Moravec 1988 Kurzweil 2005 s 262 Crevier 1993 s 271 and 279 Moravec 1988 Searle 1992 citovano u Russell ta Norvig 2003 s 957 Cole 2004 s 12 amp 17 Hauser 2006 s 7 Searle 1980 s 8 9 Hauser 2006 s 11 Searle 1980 s 7 Block 1981 Searle 1980 s 3 Citovano u Cole 2004 s 13 Dennett 1991 s 437 440 Cole 2004 s 14 15 Crevier 1993 s 269 270 Pinker 1997 s 95 Cole 2004 s 14 Churchland ta Churchland 1990 Cole 2004 s 12 Crevier 1993 s 270 Fearn 2007 s 45 46 Pinker 1997 s 94 Harnad 2001 s 7 Crevier 1993 s 275 Kurzweil 2005 Searle 1980 s 10 Searle 1980 s 9 Cole 2004 s 13 Hauser 2006 s 4 5 Nilsson 1984 Cole 2004 s 12 13 Turing 1950 s 11 Turing 1950 s 12 Russell ta Norvig 2003 s 952 953 Dennett 1991 Russell ta Norvig 2003 Cole 2004 s 22 Crevier 1993 s 271 Harnad 2005 s 4 Alder 2004 Patrick Whitmarsh 2016 Imagine You re a Machine Narrative Systems in Peter Watts s Blindsight and Echopraxia Science Fiction Studies 43 2 237 259 doi 10 5621 sciefictstud 43 2 0237 The Chinese Room brit Arhiv originalu za 26 Travnya 2019 Procitovano 27 kvitnya 2018 PosilannyaAlder Mike 2004 Newton s Flaming Laser Sword 46 29 33 originalu za 26 bereznya 2018 Also available at PDF Arhiv originalu PDF za 14 November 2011 Ben Yami Hanoch 1993 A Note on the Chinese Room Synthese 95 2 169 72 doi 10 1007 bf01064586 1981 The Philosophical Review 90 1 5 43 CiteSeerX 10 1 1 4 5828 doi 10 2307 2184371 JSTOR 2184371 arhiv originalu za 6 Serpnya 2020 procitovano 28 Travnya 2019 Chalmers David 30 bereznya 1996 The Conscious Mind In Search of a Fundamental Theory Oxford University Press ISBN 978 0 19 983935 3 January 1990 Could a machine think Scientific American 262 1 32 39 Bibcode 1990SciAm 262a 32C doi 10 1038 scientificamerican0190 32 PMID 2294584 Cole David Fall 2004 The Chinese Room Argument u Zalta Edward N red arhiv originalu za 27 Lyutogo 2021 procitovano 28 Travnya 2019 Page numbers above refer to a standard pdf print of the article 1993 AI The Tumultuous Search for Artificial Intelligence New York NY BasicBooks ISBN 0 465 02997 3 Dennett Daniel 1991 The Penguin Press ISBN 978 0 7139 9037 9 1979 What ComputersStillCan t Do New York MIT Press ISBN 978 0 262 04134 8 Fearn Nicholas 2007 The Latest Answers to the Oldest Questions A Philosophical Adventure with the World s Greatest Thinkers New York Grove Press 2001 What s Wrong and Right About Searle s Chinese Room Argument u M Preston J red Oxford University Press arhiv originalu za 6 Serpnya 2011 procitovano 28 Travnya 2019 Page numbers above refer to a standard pdf print of the article 2005 Searle s Chinese Room Argument Macmillan arhiv originalu za 16 Sichnya 2007 procitovano 28 Travnya 2019 Page numbers above refer to a standard pdf print of the article 1985 Artificial Intelligence The Very Idea Cambridge Mass MIT Press ISBN 978 0 262 08153 5 1981 Mind Design Cambridge Mass MIT Press ISBN 978 0 262 08110 8 2006 Searle s Chinese Room arhiv originalu za 13 Kvitnya 2009 procitovano 28 Travnya 2019 Page numbers above refer to a standard pdf print of the article Kurzweil Ray 2005 Viking Press Horst Steven Fall 2005 The Computational Theory of Mind u Zalta Edward N red arhiv originalu za 4 Bereznya 2021 procitovano 28 Travnya 2019 1714 George MacDonald Ross trans arhiv originalu za 3 lipnya 2011 1988 Mind Children The Future of Robot and Human Intelligence Harvard University Press Minsky Marvin 1980 Decentralized Minds 3 3 439 40 doi 10 1017 S0140525X00005914 McGinn Collin 2000 The Mysterious Flame Conscious Minds In A Material World Basic Books s 194 ISBN 978 0786725168 Moor James red 2003 The Turing Test The Elusive Standard of Artificial Intelligence Dordrecht Kluwer Academic Publishers ISBN 978 1 4020 1205 1 Motzkin Elhanan Searle John 16 lyutogo 1989 New York Review of Books arhiv originalu za 25 Zhovtnya 2015 procitovano 28 Travnya 2019 Newell Allen Simon H A 1976 Computer Science as Empirical Inquiry Symbols and Search Communications of the ACM 19 3 113 126 doi 10 1145 360018 360022 Nikolic Danko 2015 Practopoiesis Or how life fosters a mind Journal of Theoretical Biology 373 40 61 arXiv 1402 5332 doi 10 1016 j jtbi 2015 03 003 PMID 25791287 1984 PDF arhiv originalu PDF za 4 Lyutogo 2019 procitovano 28 Travnya 2019 Norvig Peter 2003 Artificial Intelligence A Modern Approach angl vid 2nd Upper Saddle River New Jersey Prentice Hall ISBN 0 13 790395 2 Pinker Steven 1997 New York NY W W Norton amp Company Inc ISBN 978 0 393 31848 7 Preston John Bishop Mark red 2002 Views into the Chinese Room New Essays on Searle and Artificial Intelligence Oxford University Press ISBN 978 0 19 825057 9 Saygin A P Cicekli I Akman V 2000 PDF Minds and Machines 10 4 463 518 doi 10 1023 A 1011288000451 arhiv originalu PDF za 9 Kvitnya 2011 procitovano 28 Travnya 2019 Reprinted in Moor 2003 s 23 78 Searle John 1980 en 3 3 417 457 doi 10 1017 S0140525X00005756 arhiv originalu za 10 grudnya 2007 procitovano 13 travnya 2009 Page numbers above refer to a standard pdf print of the article See also Searle s Searle John 1983 Can Computers Think u Chalmers David red Philosophy of Mind Classical and Contemporary Readings Oxford Oxford University Press s 669 675 ISBN 978 0 19 514581 6 Searle John 1984 Minds Brains and Science The 1984 Reith Lectures Harvard University Press ISBN 978 0 674 57631 5 paperback ISBN 0 674 57633 0 Searle John January 1990 Is the Brain s Mind a Computer Program Scientific American t 262 1 s 26 31 Bibcode 1990SciAm 262a 26S doi 10 1038 scientificamerican0190 26 PMID 2294583 Searle John 1990 Proceedings and Addresses of the American Philosophical Association 64 November 21 37 doi 10 2307 3130074 JSTOR 3130074 arhiv originalu za 14 listopada 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Citation title Shablon Citation citation a Cite maye pustij nevidomij parametr df dovidka Searle John 1992 The Rediscovery of the Mind Cambridge Massachusetts M I T Press ISBN 978 0 262 26113 5 Searle John 1999 Mind language and society New York NY Basic Books ISBN 978 0 465 04521 1 OCLC 231867665 Searle John 1 listopada 2004 Mind a brief introduction Oxford University Press Inc ISBN 978 0 19 515733 8 Searle John 2002 Consciousness and Language Cambridge University Press s 16 ISBN 978 0521597449 Searle John 2009 Chinese room argument Scholarpedia 4 8 3100 Bibcode 2009SchpJ 4 3100S doi 10 4249 scholarpedia 3100 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Citation title Shablon Citation citation a Obslugovuvannya CS1 Storinki iz nepoznachenim DOI z bezkoshtovnim dostupom posilannya Turing Alan October 1950 Computing Machinery and Intelligence Mind angl LIX 236 433 460 doi 10 1093 mind LIX 236 433 ISSN 0026 4423 Page numbers above refer to a standard pdf print of the article Yee Richard 1993 PDF Lyceum 5 1 37 59 arhiv originalu PDF za 24 Lyutogo 2021 procitovano 28 Travnya 2019 Page numbers above and diagram contents refer to the Lyceum pdf print of the article LiteraturaSearle John R 1980 Behavioral and Brain Sciences 3 3 417 457 Dzhon Serl Stattya Rozum mozok i programi 1980 Dzhon Serl kniga Minds Brains and Science Rozumi mizki i nauka 1984 Stattya M Cherchlend i Patriciya Smit Cherchlend Chi mozhe mashina misliti U sviti nauki 1990 3 s 14 Searle John R Is the Brain s Mind a Computer Program 27 Veresnya 2009 u Wayback Machine Scientific American Jan 1990 pp 26 31 Dzhon Serl stattya Rozum mozku komp yuterna programa 8 Veresnya 2011 u Wayback Machine ros U sviti nauki 1990 3 s 7 13 Primitki