Махпейкéр Кесе́м-султа́н (османська: كوسم سلطان; тур. Mâh-Peyker Kösem; ? — 3 вересня 1651) — друга наложниця османського султана Ахмеда I, носила титул хасекі-султан, мати султана Мурада IV і Ібрагіма I. Під час правління синів носила титул валіде-султан і була однією з найвпливовіших жінок в Османській імперії. Бабуся султана Мехмеда IV, на початку правління якого правила та носила титул «бюйюк валіде»(бабуся султана). Була при владі 30 років. З її впливом на Ахмеда пов'язують збереження життя Мустафи І і зміну порядку успадкування престолу в Османській імперії цим. Одна з представниць періоду Жіночий султанат.
Махпейкер Кесем-султан осман. كوسم سلطان тур. Mahpeyker Kösem | ||
| ||
---|---|---|
10 вересня 1623 — 12 серпня 1648 18 серпня 1648 — 3 вересня 1651 | ||
Співправитель: | Турхан-султан (18 серпня 1648 — 3 вересня 1651) | |
Попередник: | Халіме-султан | |
Наступник: | Турхан-султан | |
| ||
10 вересня 1623 — 20 травня 1632 18 серпня 1648 — 3 вересня 1651 | ||
Народження: | невідомо невідомо | |
Смерть: | 3 вересня 1651 Стамбул, Османська імперія | |
Поховання: | Блакитна мечеть | |
Країна: | Османська імперія | |
Релігія: | іслам | |
Рід: | Османи | |
Діти: | Ібрагім І; Мурад IV[⇨] | |
|
Життєпис
Походження та перші роки в гаремі
Немає достовірних свідчень про її життя до потрапляння до гарему, невідомий навіть рік народження, проте вважається, що вона була грекинею або боснійкою. Очевидно, що перше повідомлення про її грецьке походження було в листі італійського мандрівника П'єтро делла Валле. 25 жовтня 1615 року зі Стамбула він писав про Кесем-султан: «Це була дочка, якщо я зрозумів правильно, грецького священика, з далекої країни чи міста приблизно за двісті миль від Константинополя». Християнське ім'я її невідомо, але поширена версія (викладена в неавторитетних джерелах) свідчить, що її звали Анастасія. Нібито вона була куплена як рабиня санджакбеєм Боснії і до п'ятнадцяти років вже була в гаремі. Їй дали ім'я Махпейкер, що означає «місяцелика». Інше її ім'я - Кесем, що має значення "найулюбленіша", - дав їй Ахмед, наложницею якого вона була. Є й інші його тлумачення. П'єтро делла Валле, що сам вивчав османську мову, писав, що воно означає «безволоса» (тур. köse - без волосся, без бороди), і вона отримала його за свою шкіру, позбавлену рослинності. Крім того, згідно з Енциклопедією ісламу, на османській kösem/kösemen може означати «лідер, ватажок зграї, вільний, незалежний».
Ахмед став султаном в 13 років, у нього ще не було наложниць і дітей, що було небезпечно для династії. Тому в порушення традицій його брат Мустафа був залишений в живих, а першочерговим завданням юного султана стало народження спадкоємців. Йому були подаровані наложниці. До того моменту, коли Кесем потрапила до гарему Ахмеда, у нього вже була одна фаворитка (хасекі). Старшого сина Ахмеда, Османа, в 1604 році народила Махфіруз за 8 місяців до того, як у Кесем народився старший син, Мехмед. Леслі Пірс пише, що вона була другою або третьою з наложниць. Ймовірно, на початку Кесем не займала високого становища в гаремі, оскільки після Османа Махфіруз. П'єтро делла Валле писав, що у султана четверо синів від двох дружин. Завдяки своєму розуму і красі Кесем стала улюбленою хасекі Ахмеда. З середини 1610-х років, перебуваючи під її впливом, Ахмед I заслав до Старого палацу матір свого первістка, Махфіруз-султан . Можливо, це про неї писав венеційський посол Контаріні, коли повідомив в 1612 році, що султан побив жінку, яка дратувала Кесем. Вона мала безліч дітей від султана, що дозволило їй досягти великої влади шляхом організації шлюбів своїх дочок і онучок з чиновниками високого рангу.
В правління Мустафи I і Османа II
Під час правління Ахмеда I Кесем не мала особливого впливу в політичній сфері. Після смерті султана 22 листопада 1617 року на трон посадили його брата Мустафу I, який всупереч традиціям османського двору не був убитий в той момент, коли його старший брат зійшов на престол. Подібний факт пояснюється насамперед тим, що у Ахмеда під час сходження на престол у віці 13 років ще не було дітей, а отже, його смерть загрожувала перервати династію. Пізніше зіграли роль два фактори: по-перше, Мустафа був розумово відсталим або, принаймні, страждав на розлад психіки, і був безпечним у плані заколоту; по-друге, Мустафу від смерті намагалася врятувати Кесем. У 1612 році венеційський посол Симон Контаріні повідомляв, що Кесем вмовила Ахмеда не страчувати Мустафу. Вона казала, що Ахмед сам не був старшим сином султана, але доля привела його на престол. Тому він не повинен шкодити своєму братові, навіть якщо це суперечить звичаям Османів. Її мотив, за словами Контаріні, полягав у тому, «щоб милість, виявлена брату Ахмеда, також була застосована пізніше до її синів, братів [першонародженого] принца».
Після сходження Мустафи Кесем-султан було відправлено до Старого палацу, куди традиційно відправляли всіх наложниць і дочок померлих султанів. Мустафа пробув султаном лише три місяці, 26 лютого 1618 року його було зміщено, хоча він не був убитий. Султаном став 14-річний син Ахмеда Осман. Мати Османа померла рано, вже у 1615 році П'єтро делла Валле писав, що «мати першонародженого сина султана мертва». Ще з його дитинства Кесем-султан постаралася налагодити з ним дружні стосунки. Осман у товаристві Кесем-султан та її синів катався в кареті містом, поки Ахмед I не заборонив ці прогулянки у 1616 році. Прийомний син шанобливо ставився до мачухи і в 1619 вшанував її, будучи султаном, триденним візитом у Старому палаці. Проте перед від'їздом на Хотинську війну Осман наказав стратити шехзаде Мехмеда, старшого сина мачухи, боячись конкурента. Похід був невдалий, армія султана зазнала поразки в Хотинській битві, що загострило його конфлікт з яничарами. 19 травня 1622 року в результаті заколоту, підтриманого матір'ю Мустафи, Халіме-султан, та її зятем Кара Давут-пашею, Осман був повалений, схоплений і посаджений у Едикуле, а 20 травня вбитий. Дітей, які пережили дитинство у нього не було, хоча мав кількох хасекі. Султаном знову став Мустафа, а Халіме знову одержала звання валіде. Сулішовський писав у донесенні про ці події: «Бунт, що вирував чотири дні відразу припинився, ніби й не було ніяких хвилювань». Для Кесем це був складний період, оскільки «у Давуда-паші було двоє синів від дочки султана [Мехмеда III], і він вважав, що, якщо «прибрати з дороги» синів султана Ахмеда, що залишилися в живих, «його сини коли-небудь при певних умовах зможуть отримати найвищу владу», тому він організував замах на старшого сина Кесем, Мурада. Збаразький так описав ці події: «Везір послав передусім євнуха капи-агу, який мав чималу владу в сералі, щоб задушити Мурада — старшого брата. Але мати хлопчика, яка жила в іншому, старому сералі, отримавши попередження або здогадавшись сама, за допомогою серальських хаджі, писарів чи вчителів домоглася посиленої охорони сина, щоб не допустити його вбивства. Коли капи-ага прийшов душити — а везир був поблизу — і шнур уже був накинутий на шию жертви, один езоглан із тамтешньої варти ударом ножа вбив євнуха».
Друге правління Мустафи тривало до 10 вересня 1623 року. Це був неспокійний час: Абаза-паша підняв заколот і вимагав покарання для вбивць Османа II. Незадоволених правлінням Халіме та Кара Давута-паші, що став великим візиром, було багато. Вже 13 червня, спробувавши заспокоїти бунтівників, валіде усунула Кара Давута-пашу з посади, проте це не погасило конфлікт, і в грудні до заколоту приєдналися сипахи. До січня 1623 року покарання для вбивць Османа вимагали вже всі візирі. Коли на учасників вбивства колишнього султана почалося полювання, Давут-паша сховався у покоях дружини у гаремі Топкапи, проте його знайшли там, схопили та відправили до Едикуле. 7 січня рада дивану ухвалила рішення про страту Кара Давута, і 18 січня 1623 року він був обезголовлений. Проте всі спроби Халіме-султан врятувати становище і зберегти на троні Мустафу шляхом жертв не привели до успіху. Абаза-паша у травні 1623 року на чолі сорокатисячної армії обложив Анкару. 30 серпня 1623 великим візиром було призначено Кеманкеш Кара Алі-пашу, якому вдалося з допомогою улема умовити Халіме-султан на повалення її сина за умови, що Мустафі збережуть життя. Халіме-султан отруїли, Дільрубу-султан зарізали. У результаті 10 вересня 1623 року на троні виявився одинадцятирічний Мурад IV, син Ахмеда I і Кесем. Мустафа знову був відправлений до Кафесу, де провів все життя. Загалом Кесем-султан прожила у Старому палаці шість років.
Валіде-регент
Після сходження Мурада на престол Кесем-султан запідозрили в організації перевороту, і їй довелося виправдовуватися перед шейх уль-ісламом. Будучи матір'ю нового падишаха, Кесем стала валіде і переїхала зі Старого палацу до Топкапи. Мурад IV став султаном у віці всього одинадцяти років, у зв'язку з чим до 1632 року фактично вся влада була в руках у валіде і її партії. Сама Кесем офіційно носила титул регента і правила протягом п'яти років, доки Мурад не взяв правління до своїх рук, відсторонивши мати від державних справ. Але він прислухався до її думки, цінуючи її досвід і розум, крім того, валіде мала владу під час частих військових експедицій Мурада. Вона зуміла врятувати Ібрагіма, коли Мурад наказав стратити всіх своїх братів.
У 1640 році після смерті Мурада Ібрагім успадкував трон як єдиний представник династії, оскільки синів, що вижили, у Мурада не було. У перші роки правління Ібрагіма влада знову перебувала у руках Кесем. Надалі стосунки між матір'ю та сином зіпсувалися. Психічний стан Ібрагіма, як і критичне становище османської держави, що стало результатом його правління, стрімко погіршувалося. Ібрагім потрапив під вплив наложниць і вислав матір спочатку до літнього будиночку за межами Топкапи. Потім він дізнався, що Кесем і великий візир планують його змістити, візира він стратив, мати переселив у сади Іскендера-челебі. Почата Кандійська війна викликала невдоволення у населения, а до 1648 всі придворні угруповання, включаючи саму Кесем, дійшли до висновку про необхідність якнайшвидшого повалення султана. У результаті, 8 серпня 1648 року султан був повалений і за кілька днів згідно з фетвою вбитий. На чолі величезної країни опинився його шестирічний син та онук Кесем, Мехмед. Зі сходженням на престол Мехмеда його мати Турхан отримала титул валіде, але всі привілеї дісталися матері Ібрагіма, яка взяла титул «бюйюк валіде (старша валіде)», ніколи більше не використаний ні до, ні після. Через недосвідченість і вік - Турхан на той момент була трохи старше двадцяти років - вона була відсторонена від влади більш досвідченою Кесем. Навіть на щоденне утримання Турхан отримувала 2000 асперів, на відміну від 3000 асперів, які отримувала Кесем, як валіде, так і бюйюк валіде.
Амбітна Турхан відмовилася здаватися без бою. За три роки, що Кесем провела при владі, Турхан встигла придбати чимало прихильників, серед яких виявилися глава чорних євнухів і великий візир; проте на стороні Кесем все ж таки залишалися яничари. Попри те, що Кесем ефективно справлялася з обов'язками валіде-регента, в народі починалися хвилювання через великий вплив яничар на політику країни. Заходи, вжиті великим візиром Мелек Ахмедом-пашею і керівництвом яничарського корпусу для закриття бюджетного дефіциту, викликали в серпні 1651 року бунт в столиці.
![]() | ![]() | |
Вбивство Кесем-султан. Гравюри із німецького (1694) і французького (1670) видань «Історії» Поля Ріко. |
Приблизно в цей же час Турхан стало відомо про те, що яничари за згодою Кесем планують отруїти Мехмеда IV і посадити на трон іншого її онука, шехзаде Сулеймана, мати якого Саліха Ділашуб-султан, здавалася їм більш поступливою. Турхан дізналася про ці плани від Мелек-хатун, однієї зі служниць Кесем, яка виявилася подвійним агентом. У ніч на 3 вересня 1651 року Кесем-султан була вбита в своїх покоях прихильниками Турхан, хоча достовірно невідомо, чи було вбивство сплановано і здійснено за прямим наказом матері Мехмеда IV. За словами [tr], історика, який був на той час шейх уль-ісламом, виконавцем був Узун Сулейман-ага зі своїми людьми. Вони знайшли Кесем, що сховалася в одній із шаф гарему, і задушили її мотузкою від фіранки. Після смерті її тіло було спочатку перевезено в Старий палац і тільки потім поховано поруч з Ахмедом I в мечеті Султанахмет.
Особистість
У «Історичному словнику Османської імперії» Кесем названа однією із найбільш відомих жінок палацу. Поки Кесем-султан була фавориткою, її описують переважно як красиву і розумну жінку. Великої влади і можливостей у неї не було. П'єтро делла Валле писав про неї, що вона «більше мила, ніж красива». 1612 року венеційський посол Симон Контаріні описав Кесем як жінку "красиву і проникливу і, крім того … що володіє багатьма талантами … Вона прекрасно співає, внаслідок чого продовжує користуватися любов'ю султана … Не те, щоб її поважають всі, але в деяких справах до неї прислухаються, і вона — фаворитка правителя, який хоче, щоб вона постійно була поруч з ним … <…> вона стримує себе з великою мудрістю від занадто частих розмов [з султаном] про серйозні справи і справи держави ". Подібна обачність була спрямована на те, щоб не втратити благовоління султана, який не збирався залежати від жінок. Наступник Контаріні на посаді посла, Христофор Вальер, в 1616 році писав про Кесем: «Вона може творити з султаном все, що забажає, вона повністю заволоділа його серцем, і їй ні в чому немає відмови». До останніх років вона зберігала красу. Як відгукувався про неї в 1645 році Симон Контаріні: «головна королева, знаменита Кесем-султан, стара, але ще красива».
Все змінилося, коли Кесем стала валіде. Двадцять п'ять років вона була валіде при Мурадові та Ібрагімові, і ще три роки носила титул «старшої валіде-султан» (buyuk valide) при внукові Мехмеді. Європейці пам'ятають про Хюррем, але турки вважають наймогутнішою з жінок саме Кесем. Пірс називає її «останньою з яскравих і впливових хасекі з султанату жінок». Вона була «вмілою в змовах і інтригах», саме їй приписують заслугу зведення на трон обох синів і зміни порядку успадкування.
Згідно з «Енциклопедією ісламу», Кесем залишила про себе пам'ять, як про жінку «великодушну, щедру і високого розуму».
Зображення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkyTDFwbGJHOXRaVjlUZFd4MFlXNWxYeVV5T0dOeWIzQndaV1FsTWprdWNHNW5Mekl5TUhCNExWcGxiRzl0WlY5VGRXeDBZVzVsWHlVeU9HTnliM0J3WldRbE1qa3VjRzVuLnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5rTDBzbFF6TWxRalp6WlcxZlUzVnNkR0Z1WVY4bE1qaGpjbTl3Y0dWa0pUSTVYeVV5T0dOeWIzQndaV1FsTWprdWFuQm5Mekl5TUhCNExVc2xRek1sUWpaelpXMWZVM1ZzZEdGdVlWOGxNamhqY205d2NHVmtKVEk1WHlVeU9HTnliM0J3WldRbE1qa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcwTDFabGNtRmZSV1ptYVdkcFpYTmZWSFZ5WTI5eWRtMWZTVzF3WlhKaGRHOXlhWE5mU1dKeVlXaHBiVjlHYVd4cGFTVXlRMTlGZEY5VGRXeDBZVzRsUXpNbFFUWWxNa05mUldsMWMyUmxiVjlOWVhSeWFYTmZKVEk0TVRjd055VXlPVjhsTWpoamNtOXdjR1ZrSlRJNUxtcHdaeTh5TWpCd2VDMVdaWEpoWDBWbVptbG5hV1Z6WDFSMWNtTnZjblp0WDBsdGNHVnlZWFJ2Y21selgwbGljbUZvYVcxZlJtbHNhV2tsTWtOZlJYUmZVM1ZzZEdGdUpVTXpKVUUySlRKRFgwVnBkWE5rWlcxZlRXRjBjbWx6WHlVeU9ERTNNRGNsTWpsZkpUSTRZM0p2Y0hCbFpDVXlPUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE0TDBwdmMyVndhR2x1WVY5SGNtRnpjMmx1YVY5aWVWOU1aVjlDY25WdUpUSkRYekU0TUROZkpUSTRZM0p2Y0hCbFpDVXlPUzVxY0djdk1qSXdjSGd0U205elpYQm9hVzVoWDBkeVlYTnphVzVwWDJKNVgweGxYMEp5ZFc0bE1rTmZNVGd3TTE4bE1qaGpjbTl3Y0dWa0pUSTVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Європейців завжди цікавило, як виглядала ця жінка. Тому через брак її зображень за портрети Кесем стали видавати зображення інших персон. 1688 року в Гамбурзі була випущена книга «Thesaurus exoticorum». Автори помістили як зображення Кесем-султан гравюру з підписом «Zelome Sultane». Але це робота Мельхіора Лорка, який помер в 1583 році.
Зображення годувальниці Мехмеда IV, рабині кизляра-аги, яка проживала в гаремі султана з сином і [en] до мальтійських лицарів в 1644 році, використовується як зображення Кесем в популярній та художній літературі.
Картина без назви і підпису, на якій жінка годує дитину грудьми, була продана на аукціоні Сотбіс 4 жовтня 2012 року. За висновком експертів Сотбіс, вона належить до другої чверті XVII століття, автор картини — невідомий художник кола Франца Херманна і Ганса Геммінгера. Це австрійські художники, які перебували в делегації посольства, посланого Фердинандом II до Мурада IV в 1628 році. Згідно з висновком, що додається до картини, на ній зображена "улюблена дружина султана Ахмеда І (1603—1617), знана як Кесем або Махпейкер-султан, що годує грудьми свого сина майбутнього султана Мурада IV (1623—1640) або майбутнього султана Ібрагіма (1640- 1 648)". Невідомо, які були підстави для такого висновку. Кесем не могла бути матір'ю, яка годує в 1628 році: Ібрагім народився в 1615 році, Мурад — в 1612, до моменту приїзду художників в Стамбул синам Кесем було 16 і 13 років.
Стаття Ільбера Ортайли в Milliyet як зображення Кесем містила портрет [en].
Благодійність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRoTHlWRE15VTROMmx1YVd4cFgwMXZjM0YxWlY5bGJuUnlZVzVqWlY5amIzVnlkSGxoY21RdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkRNeVU0TjJsdWFXeHBYMDF2YzNGMVpWOWxiblJ5WVc1alpWOWpiM1Z5ZEhsaGNtUXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Кесем-султан була ініціатором будівництва мечеті в Ускюдарі. Це єдина мечеть, побудована за час правління Мурада IV.
Діти
Абсолютно точно її синами були султани Мурад IV та Ібрагім I та шехзаде Касим, а дочками – Айше і Фатма. Щодо шехзаде Мехмеда, шехзаде Сулеймана, Ханзаде, Атіке та Гевхерхан думки дослідників розходяться. Кесем видала своїх дочок заміж за впливових державних діячів, які користувалися її підтримкою та фактично становили її партію.
Сини:
- Шехзаде Мехмед
- шехзаде Сулейман (Леслі Пірс вважає його ймовірним сином Кесем-султан)
- Мурад IV
- шехзаде Касим
- Ібрагім I
Доньки :
В культурі
Кесем-султан є персонажом або головною діючою особою в книгах:
- Кесем-султан присвячені два розділи в псевдоісторичному творі «Anecdotes, ou Histoire secrette de la maison ottomane», написаному [en] в 1722 році.
- Про Кесем-султан книги написало багато письменників, серед них [tr], [tr], [tr], [tr].
Кесем-султан є персонажом або головною діючою особою в фільмах і серіалах:
- Генч Осман (1962 р.), в ролі Кесем Мухтерем Нур.
- Мурад IV (1981 г.), в ролі Кесем Айтен Гьокчер.
- [tr] (1996 р.), в ролі Кесем [tr].
- фільм Махпейкер (2010 р.), в ролі Кесем Дамла Сьонмез і Сельда Алькор.
- Величне століття. Нова володарка, в ролі Кесем в різному віці Анастасія Цілімпіу, Берен Саат і Нургюль Ешілчай.
Примітки
- Douglas Arthur Howard, The official History of Turkey, Greenwood Press, isbn= 0-313-30708-3, p. 195
- Bator, Robert, – Rothero, Chris. Daily Life in Ancient and Modern Istanbul. — Twenty-First Century Books, 2000. — P. 42. — .
- Akbar, M. J. The Shade of Swords: Jihad and the Conflict Between Islam and Christianity. — Routledge, 2002. — P. 89. — .
- Westheimer, Ruth Karola, – Kaplan, Steven. Power. — University of Virginia: Madison Books, 2001. — P. 19. —
- İlgürel 2002; Tezcan 2008; Somel 2003.
- İlgürel 2002; Tezcan 2008; Britannica.
- Somel, 2003, с. 158.
- Viaggi, vol.1, 1843, с. 53—54.
- İlgürel 2002; Tezcan 2008; Somel 2003; Britannica.
- Bosworth, 1986, с. 272.
- Sonyel 1993; Gibb 1954; Davis 1970.
- Sonyel 1993; Augustinos 2007.
- Davis 1970; Augustinos 2007.
- Viaggi, vol.1 1843; Bosworth 1986.
- Peirce, 1993, с. 105.
- Viaggi, vol.1, 1843, с. 54.
- Peirce, 1993.
- Peirce, 1993, с. 111.
- Peirce, 1993, с. 106, 232.
- Сулішовський, 1984.
- Збаразький, 1984.
- Фінкель, 2012, с. 281.
- Börekçi, 2009, с. 409.
- İlgürel, 2002.
- Peirce, 1993, с. 249.
- Bosworth 1986; Peirce 1993.
- Фінкель, 2012, с. 322.
- Thys-Şenocak, 2006, с. 26.
- Фінкель 2012; Peirce 1993.
- Peirce, 1993, с. 127.
- Peirce, 1993, с. 252.
- Rycaut 1670; Rycaut 1694.
- Peirce 1993; Фінкель 2012; Carsten 1961.
- Sakaoğlu, 2008, с. 225.
- Peirce 1993; Bosworth 1986.
- Peirce, 1993, с. 106.
- Augustinos, 2007, с. 24.
- Bosworth, 1986, с. 273.
- Happel, Lange, 1688, с. 133—134.
- Zelome Sultane.
- Fischer, 2009, с. 5.
- Lotichius 1707; Mignot 1787.
- Ерёмин 2013; Фрили 2017; Koçu 2015; Altınay 2015; Subaşı 2017; Afyoncu 2015; Taylan 2015; Sakaoğlu 2015.
- KÖSEM SULTAN.
- Ådahl, 2006, с. 105—106.
- Ortaylı.
- Alderson, 1956, table XXXIV.
- Peirce 1993; Alderson 1956.
- Peirce, 1993, с. 105, 365.
- Alderson, 1956.
- Gomez, 1722, с. 49—95.
- Koçu, 2015.
- Altınay, 2015.
- Subaşı, 2017.
- Afyoncu, 2015.
- Genç Osman.
- IV.Murad.
- Istanbul Kanatlarimin Altinda.
- Mahpeyker - Kösem Sultan.
- Muhteşem Yüzyıl: Kösem.
Бібліографія
- Збаразький К. Донесення про посольство князя К. Збаразького в Туреччину // Османська імперія в першій чверті XVII століття / Хаджі М. Ібрагімбейлі, пер. Н. С. Рашби. — М. : Наука, 1984. — 211 с.
- Сулішовський С. Лист посла Сулішовського із Константинополя підчашему коронному ігетьману польному Станіславу Любомирському // Османська імперія в першій чверті XVII століття / Хаджі М. Ібрагімбейлі, пер. Н. С. Рашби. — М. : Наука, 1984. — 211 с.
- Фінкель К. Історія Османської імперії: Видіння Османа. — М. : АСТ; Астрель, 2012. — 829 с. — .
- Encyclopaedia of Islam / Bosworth C.E. — Brill Archive, 1986. — Vol. V (Khe-Mahi). — С. 1333. — , 9789004078192.(англ.)
- Ådahl K. The Sultan's Procession: The Swedish Embassy to Sultan Mehmed IV in 1657-1658 and the Rålamb Paintings. — Oxford : Swedish Research Institute in Istanbul, 2006. — С. 343. — , 9789186884185.(англ.)
- Alderson Anthony Dolphin. The Structure of the Ottoman Dynasty. — Oxford : Clarendon Press, 1956. — С. 186.(англ.)
- Augustinos O. Eastern Concubines, Western Mistresses:Prévost’s Histoire d’une Grecque moderne / Buturović A., Schick I.C. — , 2007. — .(англ.)
- Börekçi G. Mustafa I // Encyclopedia of the Ottoman Empire / Agoston G., Masters B.A. — New York : [en], 2009. — С. 689. — , 9781438110257.(тур.)
- Carsten, F. L. The New Cambridge Modern History. — , 1961. — Т. V. The Ascendancy of France, 1648-88. — С. 658. — P. 505—506. — , 9780521045445.(англ.)
- [en] (1995), Constantinople: City of the World's Desire, 1453–1924; New York: [en].
- Imber, Colin (2009), «The Ottoman Empire»; New York: [en].
- Peirce, Leslie P. (1993), , Oxford University Press, ISBN , архів оригіналу за 1 Грудня 2020, процитовано 6 Жовтня 2020
- Tezcan, Baki (2007). . Turcica. Éditions Klincksieck. 39—40. Архів оригіналу за 4 Липня 2020. Процитовано 6 Жовтня 2020.
- Lucienne Thys-Senocak, Ottoman Women Builders (Aldershot: Ashgate 2006).
- Piterberg, Gabriel (2003). An Ottoman Tragedy: History and Historiography at Play. California: University of California Press. с. 271. ISBN .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mahpejker Kese m sulta n osmanska كوسم سلطان tur Mah Peyker Kosem 3 veresnya 1651 druga nalozhnicya osmanskogo sultana Ahmeda I nosila titul haseki sultan mati sultana Murada IV i Ibragima I Pid chas pravlinnya siniv nosila titul valide sultan i bula odniyeyu z najvplivovishih zhinok v Osmanskij imperiyi Babusya sultana Mehmeda IV na pochatku pravlinnya yakogo pravila ta nosila titul byujyuk valide babusya sultana Bula pri vladi 30 rokiv Z yiyi vplivom na Ahmeda pov yazuyut zberezhennya zhittya Mustafi I i zminu poryadku uspadkuvannya prestolu v Osmanskij imperiyi cim Odna z predstavnic periodu Zhinochij sultanat Mahpejker Kesem sultan osman كوسم سلطان tur Mahpeyker Kosem Valide sultan 10 veresnya 1623 12 serpnya 1648 18 serpnya 1648 3 veresnya 1651 Spivpravitel Turhan sultan 18 serpnya 1648 3 veresnya 1651 Poperednik Halime sultan Nastupnik Turhan sultan Regent Osmanskoyi imperiyi 10 veresnya 1623 20 travnya 1632 18 serpnya 1648 3 veresnya 1651 Narodzhennya nevidomo nevidomoSmert 3 veresnya 1651 1651 09 03 Stambul Osmanska imperiyaPohovannya Blakitna mechetKrayina Osmanska imperiyaReligiya islamRid OsmaniDiti Ibragim I Murad IV Mediafajli b u VikishovishiZhittyepisPohodzhennya ta pershi roki v garemi Nemaye dostovirnih svidchen pro yiyi zhittya do potraplyannya do garemu nevidomij navit rik narodzhennya prote vvazhayetsya sho vona bula grekineyu abo bosnijkoyu Ochevidno sho pershe povidomlennya pro yiyi grecke pohodzhennya bulo v listi italijskogo mandrivnika P yetro della Valle 25 zhovtnya 1615 roku zi Stambula vin pisav pro Kesem sultan Ce bula dochka yaksho ya zrozumiv pravilno greckogo svyashenika z dalekoyi krayini chi mista priblizno za dvisti mil vid Konstantinopolya Hristiyanske im ya yiyi nevidomo ale poshirena versiya vikladena v neavtoritetnih dzherelah svidchit sho yiyi zvali Anastasiya Nibito vona bula kuplena yak rabinya sandzhakbeyem Bosniyi i do p yatnadcyati rokiv vzhe bula v garemi Yij dali im ya Mahpejker sho oznachaye misyacelika Inshe yiyi im ya Kesem sho maye znachennya najulyublenisha dav yij Ahmed nalozhniceyu yakogo vona bula Ye j inshi jogo tlumachennya P yetro della Valle sho sam vivchav osmansku movu pisav sho vono oznachaye bezvolosa tur kose bez volossya bez borodi i vona otrimala jogo za svoyu shkiru pozbavlenu roslinnosti Krim togo zgidno z Enciklopediyeyu islamu na osmanskij kosem kosemen mozhe oznachati lider vatazhok zgrayi vilnij nezalezhnij Ahmed stav sultanom v 13 rokiv u nogo she ne bulo nalozhnic i ditej sho bulo nebezpechno dlya dinastiyi Tomu v porushennya tradicij jogo brat Mustafa buv zalishenij v zhivih a pershochergovim zavdannyam yunogo sultana stalo narodzhennya spadkoyemciv Jomu buli podarovani nalozhnici Do togo momentu koli Kesem potrapila do garemu Ahmeda u nogo vzhe bula odna favoritka haseki Starshogo sina Ahmeda Osmana v 1604 roci narodila Mahfiruz za 8 misyaciv do togo yak u Kesem narodivsya starshij sin Mehmed Lesli Pirs pishe sho vona bula drugoyu abo tretoyu z nalozhnic Jmovirno na pochatku Kesem ne zajmala visokogo stanovisha v garemi oskilki pislya Osmana Mahfiruz P yetro della Valle pisav sho u sultana chetvero siniv vid dvoh druzhin Zavdyaki svoyemu rozumu i krasi Kesem stala ulyublenoyu haseki Ahmeda Z seredini 1610 h rokiv perebuvayuchi pid yiyi vplivom Ahmed I zaslav do Starogo palacu matir svogo pervistka Mahfiruz sultan Mozhlivo ce pro neyi pisav venecijskij posol Kontarini koli povidomiv v 1612 roci sho sultan pobiv zhinku yaka dratuvala Kesem Vona mala bezlich ditej vid sultana sho dozvolilo yij dosyagti velikoyi vladi shlyahom organizaciyi shlyubiv svoyih dochok i onuchok z chinovnikami visokogo rangu V pravlinnya Mustafi I i Osmana II Pid chas pravlinnya Ahmeda I Kesem ne mala osoblivogo vplivu v politichnij sferi Pislya smerti sultana 22 listopada 1617 roku na tron posadili jogo brata Mustafu I yakij vsuperech tradiciyam osmanskogo dvoru ne buv ubitij v toj moment koli jogo starshij brat zijshov na prestol Podibnij fakt poyasnyuyetsya nasampered tim sho u Ahmeda pid chas shodzhennya na prestol u vici 13 rokiv she ne bulo ditej a otzhe jogo smert zagrozhuvala perervati dinastiyu Piznishe zigrali rol dva faktori po pershe Mustafa buv rozumovo vidstalim abo prinajmni strazhdav na rozlad psihiki i buv bezpechnim u plani zakolotu po druge Mustafu vid smerti namagalasya vryatuvati Kesem U 1612 roci venecijskij posol Simon Kontarini povidomlyav sho Kesem vmovila Ahmeda ne strachuvati Mustafu Vona kazala sho Ahmed sam ne buv starshim sinom sultana ale dolya privela jogo na prestol Tomu vin ne povinen shkoditi svoyemu bratovi navit yaksho ce superechit zvichayam Osmaniv Yiyi motiv za slovami Kontarini polyagav u tomu shob milist viyavlena bratu Ahmeda takozh bula zastosovana piznishe do yiyi siniv brativ pershonarodzhenogo princa Zliva Mustafa I sprava Osman II Pislya shodzhennya Mustafi Kesem sultan bulo vidpravleno do Starogo palacu kudi tradicijno vidpravlyali vsih nalozhnic i dochok pomerlih sultaniv Mustafa probuv sultanom lishe tri misyaci 26 lyutogo 1618 roku jogo bulo zmisheno hocha vin ne buv ubitij Sultanom stav 14 richnij sin Ahmeda Osman Mati Osmana pomerla rano vzhe u 1615 roci P yetro della Valle pisav sho mati pershonarodzhenogo sina sultana mertva She z jogo ditinstva Kesem sultan postaralasya nalagoditi z nim druzhni stosunki Osman u tovaristvi Kesem sultan ta yiyi siniv katavsya v kareti mistom poki Ahmed I ne zaboroniv ci progulyanki u 1616 roci Prijomnij sin shanoblivo stavivsya do machuhi i v 1619 vshanuvav yiyi buduchi sultanom tridennim vizitom u Staromu palaci Prote pered vid yizdom na Hotinsku vijnu Osman nakazav stratiti shehzade Mehmeda starshogo sina machuhi boyachis konkurenta Pohid buv nevdalij armiya sultana zaznala porazki v Hotinskij bitvi sho zagostrilo jogo konflikt z yanicharami 19 travnya 1622 roku v rezultati zakolotu pidtrimanogo matir yu Mustafi Halime sultan ta yiyi zyatem Kara Davut pasheyu Osman buv povalenij shoplenij i posadzhenij u Edikule a 20 travnya vbitij Ditej yaki perezhili ditinstvo u nogo ne bulo hocha mav kilkoh haseki Sultanom znovu stav Mustafa a Halime znovu oderzhala zvannya valide Sulishovskij pisav u donesenni pro ci podiyi Bunt sho viruvav chotiri dni vidrazu pripinivsya nibi j ne bulo niyakih hvilyuvan Dlya Kesem ce buv skladnij period oskilki u Davuda pashi bulo dvoye siniv vid dochki sultana Mehmeda III i vin vvazhav sho yaksho pribrati z dorogi siniv sultana Ahmeda sho zalishilisya v zhivih jogo sini koli nebud pri pevnih umovah zmozhut otrimati najvishu vladu tomu vin organizuvav zamah na starshogo sina Kesem Murada Zbarazkij tak opisav ci podiyi Vezir poslav peredusim yevnuha kapi agu yakij mav chimalu vladu v serali shob zadushiti Murada starshogo brata Ale mati hlopchika yaka zhila v inshomu staromu serali otrimavshi poperedzhennya abo zdogadavshis sama za dopomogoyu seralskih hadzhi pisariv chi vchiteliv domoglasya posilenoyi ohoroni sina shob ne dopustiti jogo vbivstva Koli kapi aga prijshov dushiti a vezir buv poblizu i shnur uzhe buv nakinutij na shiyu zhertvi odin ezoglan iz tamteshnoyi varti udarom nozha vbiv yevnuha Druge pravlinnya Mustafi trivalo do 10 veresnya 1623 roku Ce buv nespokijnij chas Abaza pasha pidnyav zakolot i vimagav pokarannya dlya vbivc Osmana II Nezadovolenih pravlinnyam Halime ta Kara Davuta pashi sho stav velikim vizirom bulo bagato Vzhe 13 chervnya sprobuvavshi zaspokoyiti buntivnikiv valide usunula Kara Davuta pashu z posadi prote ce ne pogasilo konflikt i v grudni do zakolotu priyednalisya sipahi Do sichnya 1623 roku pokarannya dlya vbivc Osmana vimagali vzhe vsi viziri Koli na uchasnikiv vbivstva kolishnogo sultana pochalosya polyuvannya Davut pasha shovavsya u pokoyah druzhini u garemi Topkapi prote jogo znajshli tam shopili ta vidpravili do Edikule 7 sichnya rada divanu uhvalila rishennya pro stratu Kara Davuta i 18 sichnya 1623 roku vin buv obezgolovlenij Prote vsi sprobi Halime sultan vryatuvati stanovishe i zberegti na troni Mustafu shlyahom zhertv ne priveli do uspihu Abaza pasha u travni 1623 roku na choli sorokatisyachnoyi armiyi oblozhiv Ankaru 30 serpnya 1623 velikim vizirom bulo priznacheno Kemankesh Kara Ali pashu yakomu vdalosya z dopomogoyu ulema umoviti Halime sultan na povalennya yiyi sina za umovi sho Mustafi zberezhut zhittya Halime sultan otruyili Dilrubu sultan zarizali U rezultati 10 veresnya 1623 roku na troni viyavivsya odinadcyatirichnij Murad IV sin Ahmeda I i Kesem Mustafa znovu buv vidpravlenij do Kafesu de proviv vse zhittya Zagalom Kesem sultan prozhila u Staromu palaci shist rokiv Valide regent Sini Kesem yaki stali sultanami Zliva Murad IV zprava Ibragim I Pislya shodzhennya Murada na prestol Kesem sultan zapidozrili v organizaciyi perevorotu i yij dovelosya vipravdovuvatisya pered shejh ul islamom Buduchi matir yu novogo padishaha Kesem stala valide i pereyihala zi Starogo palacu do Topkapi Murad IV stav sultanom u vici vsogo odinadcyati rokiv u zv yazku z chim do 1632 roku faktichno vsya vlada bula v rukah u valide i yiyi partiyi Sama Kesem oficijno nosila titul regenta i pravila protyagom p yati rokiv doki Murad ne vzyav pravlinnya do svoyih ruk vidstoronivshi mati vid derzhavnih sprav Ale vin prisluhavsya do yiyi dumki cinuyuchi yiyi dosvid i rozum krim togo valide mala vladu pid chas chastih vijskovih ekspedicij Murada Vona zumila vryatuvati Ibragima koli Murad nakazav stratiti vsih svoyih brativ U 1640 roci pislya smerti Murada Ibragim uspadkuvav tron yak yedinij predstavnik dinastiyi oskilki siniv sho vizhili u Murada ne bulo U pershi roki pravlinnya Ibragima vlada znovu perebuvala u rukah Kesem Nadali stosunki mizh matir yu ta sinom zipsuvalisya Psihichnij stan Ibragima yak i kritichne stanovishe osmanskoyi derzhavi sho stalo rezultatom jogo pravlinnya strimko pogirshuvalosya Ibragim potrapiv pid vpliv nalozhnic i vislav matir spochatku do litnogo budinochku za mezhami Topkapi Potim vin diznavsya sho Kesem i velikij vizir planuyut jogo zmistiti vizira vin strativ mati pereseliv u sadi Iskendera chelebi Pochata Kandijska vijna viklikala nevdovolennya u naseleniya a do 1648 vsi pridvorni ugrupovannya vklyuchayuchi samu Kesem dijshli do visnovku pro neobhidnist yaknajshvidshogo povalennya sultana U rezultati 8 serpnya 1648 roku sultan buv povalenij i za kilka dniv zgidno z fetvoyu vbitij Na choli velicheznoyi krayini opinivsya jogo shestirichnij sin ta onuk Kesem Mehmed Zi shodzhennyam na prestol Mehmeda jogo mati Turhan otrimala titul valide ale vsi privileyi distalisya materi Ibragima yaka vzyala titul byujyuk valide starsha valide nikoli bilshe ne vikoristanij ni do ni pislya Cherez nedosvidchenist i vik Turhan na toj moment bula trohi starshe dvadcyati rokiv vona bula vidstoronena vid vladi bilsh dosvidchenoyu Kesem Navit na shodenne utrimannya Turhan otrimuvala 2000 asperiv na vidminu vid 3000 asperiv yaki otrimuvala Kesem yak valide tak i byujyuk valide Ambitna Turhan vidmovilasya zdavatisya bez boyu Za tri roki sho Kesem provela pri vladi Turhan vstigla pridbati chimalo prihilnikiv sered yakih viyavilisya glava chornih yevnuhiv i velikij vizir prote na storoni Kesem vse zh taki zalishalisya yanichari Popri te sho Kesem efektivno spravlyalasya z obov yazkami valide regenta v narodi pochinalisya hvilyuvannya cherez velikij vpliv yanichar na politiku krayini Zahodi vzhiti velikim vizirom Melek Ahmedom pasheyu i kerivnictvom yanicharskogo korpusu dlya zakrittya byudzhetnogo deficitu viklikali v serpni 1651 roku bunt v stolici Vbivstvo Kesem sultan Gravyuri iz nimeckogo 1694 i francuzkogo 1670 vidan Istoriyi Polya Riko Priblizno v cej zhe chas Turhan stalo vidomo pro te sho yanichari za zgodoyu Kesem planuyut otruyiti Mehmeda IV i posaditi na tron inshogo yiyi onuka shehzade Sulejmana mati yakogo Saliha Dilashub sultan zdavalasya yim bilsh postuplivoyu Turhan diznalasya pro ci plani vid Melek hatun odniyeyi zi sluzhnic Kesem yaka viyavilasya podvijnim agentom U nich na 3 veresnya 1651 roku Kesem sultan bula vbita v svoyih pokoyah prihilnikami Turhan hocha dostovirno nevidomo chi bulo vbivstvo splanovano i zdijsneno za pryamim nakazom materi Mehmeda IV Za slovami tr istorika yakij buv na toj chas shejh ul islamom vikonavcem buv Uzun Sulejman aga zi svoyimi lyudmi Voni znajshli Kesem sho shovalasya v odnij iz shaf garemu i zadushili yiyi motuzkoyu vid firanki Pislya smerti yiyi tilo bulo spochatku perevezeno v Starij palac i tilki potim pohovano poruch z Ahmedom I v mecheti Sultanahmet OsobististU Istorichnomu slovniku Osmanskoyi imperiyi Kesem nazvana odniyeyu iz najbilsh vidomih zhinok palacu Poki Kesem sultan bula favoritkoyu yiyi opisuyut perevazhno yak krasivu i rozumnu zhinku Velikoyi vladi i mozhlivostej u neyi ne bulo P yetro della Valle pisav pro neyi sho vona bilshe mila nizh krasiva 1612 roku venecijskij posol Simon Kontarini opisav Kesem yak zhinku krasivu i proniklivu i krim togo sho volodiye bagatma talantami Vona prekrasno spivaye vnaslidok chogo prodovzhuye koristuvatisya lyubov yu sultana Ne te shob yiyi povazhayut vsi ale v deyakih spravah do neyi prisluhayutsya i vona favoritka pravitelya yakij hoche shob vona postijno bula poruch z nim lt gt vona strimuye sebe z velikoyu mudristyu vid zanadto chastih rozmov z sultanom pro serjozni spravi i spravi derzhavi Podibna obachnist bula spryamovana na te shob ne vtratiti blagovolinnya sultana yakij ne zbiravsya zalezhati vid zhinok Nastupnik Kontarini na posadi posla Hristofor Valer v 1616 roci pisav pro Kesem Vona mozhe tvoriti z sultanom vse sho zabazhaye vona povnistyu zavolodila jogo sercem i yij ni v chomu nemaye vidmovi Do ostannih rokiv vona zberigala krasu Yak vidgukuvavsya pro neyi v 1645 roci Simon Kontarini golovna koroleva znamenita Kesem sultan stara ale she krasiva Vse zminilosya koli Kesem stala valide Dvadcyat p yat rokiv vona bula valide pri Muradovi ta Ibragimovi i she tri roki nosila titul starshoyi valide sultan buyuk valide pri vnukovi Mehmedi Yevropejci pam yatayut pro Hyurrem ale turki vvazhayut najmogutnishoyu z zhinok same Kesem Pirs nazivaye yiyi ostannoyu z yaskravih i vplivovih haseki z sultanatu zhinok Vona bula vmiloyu v zmovah i intrigah same yij pripisuyut zaslugu zvedennya na tron oboh siniv i zmini poryadku uspadkuvannya Zgidno z Enciklopediyeyu islamu Kesem zalishila pro sebe pam yat yak pro zhinku velikodushnu shedru i visokogo rozumu Zobrazhennya Gravyura M Lorka Kartina z aukcionu Zobrazhennya goduvalnici en Yevropejciv zavzhdi cikavilo yak viglyadala cya zhinka Tomu cherez brak yiyi zobrazhen za portreti Kesem stali vidavati zobrazhennya inshih person 1688 roku v Gamburzi bula vipushena kniga Thesaurus exoticorum Avtori pomistili yak zobrazhennya Kesem sultan gravyuru z pidpisom Zelome Sultane Ale ce robota Melhiora Lorka yakij pomer v 1583 roci Zobrazhennya goduvalnici Mehmeda IV rabini kizlyara agi yaka prozhivala v garemi sultana z sinom i en do maltijskih licariv v 1644 roci vikoristovuyetsya yak zobrazhennya Kesem v populyarnij ta hudozhnij literaturi Kartina bez nazvi i pidpisu na yakij zhinka goduye ditinu grudmi bula prodana na aukcioni Sotbis 4 zhovtnya 2012 roku Za visnovkom ekspertiv Sotbis vona nalezhit do drugoyi chverti XVII stolittya avtor kartini nevidomij hudozhnik kola Franca Hermanna i Gansa Gemmingera Ce avstrijski hudozhniki yaki perebuvali v delegaciyi posolstva poslanogo Ferdinandom II do Murada IV v 1628 roci Zgidno z visnovkom sho dodayetsya do kartini na nij zobrazhena ulyublena druzhina sultana Ahmeda I 1603 1617 znana yak Kesem abo Mahpejker sultan sho goduye grudmi svogo sina majbutnogo sultana Murada IV 1623 1640 abo majbutnogo sultana Ibragima 1640 1 648 Nevidomo yaki buli pidstavi dlya takogo visnovku Kesem ne mogla buti matir yu yaka goduye v 1628 roci Ibragim narodivsya v 1615 roci Murad v 1612 do momentu priyizdu hudozhnikiv v Stambul sinam Kesem bulo 16 i 13 rokiv Stattya Ilbera Ortajli v Milliyet yak zobrazhennya Kesem mistila portret en BlagodijnistKesem sultan bula iniciatorom budivnictva mecheti v Uskyudari Ce yedina mechet pobudovana za chas pravlinnya Murada IV DitiAbsolyutno tochno yiyi sinami buli sultani Murad IV ta Ibragim I ta shehzade Kasim a dochkami Ajshe i Fatma Shodo shehzade Mehmeda shehzade Sulejmana Hanzade Atike ta Gevherhan dumki doslidnikiv rozhodyatsya Kesem vidala svoyih dochok zamizh za vplivovih derzhavnih diyachiv yaki koristuvalisya yiyi pidtrimkoyu ta faktichno stanovili yiyi partiyu Sini Shehzade Mehmed shehzade Sulejman Lesli Pirs vvazhaye jogo jmovirnim sinom Kesem sultan Murad IV shehzade Kasim Ibragim I Donki Ajshe sultan Fatma sultan Hanzade sultan Gevherhan sultan Atike sultanV kulturiKesem sultan ye personazhom abo golovnoyu diyuchoyu osoboyu v knigah Kesem sultan prisvyacheni dva rozdili v psevdoistorichnomu tvori Anecdotes ou Histoire secrette de la maison ottomane napisanomu en v 1722 roci Pro Kesem sultan knigi napisalo bagato pismennikiv sered nih tr tr tr tr Kesem sultan ye personazhom abo golovnoyu diyuchoyu osoboyu v filmah i serialah Gench Osman 1962 r v roli Kesem Muhterem Nur Murad IV 1981 g v roli Kesem Ajten Gokcher tr 1996 r v roli Kesem tr film Mahpejker 2010 r v roli Kesem Damla Sonmez i Selda Alkor Velichne stolittya Nova volodarka v roli Kesem v riznomu vici Anastasiya Cilimpiu Beren Saat i Nurgyul Eshilchaj PrimitkiDouglas Arthur Howard The official History of Turkey Greenwood Press isbn 0 313 30708 3 p 195 Bator Robert Rothero Chris Daily Life in Ancient and Modern Istanbul Twenty First Century Books 2000 P 42 ISBN 0 8225 3217 4 Akbar M J The Shade of Swords Jihad and the Conflict Between Islam and Christianity Routledge 2002 P 89 ISBN 0 415 28470 8 Westheimer Ruth Karola Kaplan Steven Power University of Virginia Madison Books 2001 P 19 ISBN 1 56833 230 0 Ilgurel 2002 Tezcan 2008 Somel 2003 Ilgurel 2002 Tezcan 2008 Britannica Somel 2003 s 158 Viaggi vol 1 1843 s 53 54 Ilgurel 2002 Tezcan 2008 Somel 2003 Britannica Bosworth 1986 s 272 Sonyel 1993 Gibb 1954 Davis 1970 Sonyel 1993 Augustinos 2007 Davis 1970 Augustinos 2007 Viaggi vol 1 1843 Bosworth 1986 Peirce 1993 s 105 Viaggi vol 1 1843 s 54 Peirce 1993 Peirce 1993 s 111 Peirce 1993 s 106 232 Sulishovskij 1984 Zbarazkij 1984 Finkel 2012 s 281 Borekci 2009 s 409 Ilgurel 2002 Peirce 1993 s 249 Bosworth 1986 Peirce 1993 Finkel 2012 s 322 Thys Senocak 2006 s 26 Finkel 2012 Peirce 1993 Peirce 1993 s 127 Peirce 1993 s 252 Rycaut 1670 Rycaut 1694 Peirce 1993 Finkel 2012 Carsten 1961 Sakaoglu 2008 s 225 Peirce 1993 Bosworth 1986 Peirce 1993 s 106 Augustinos 2007 s 24 Bosworth 1986 s 273 Happel Lange 1688 s 133 134 Zelome Sultane Fischer 2009 s 5 Lotichius 1707 Mignot 1787 Eryomin 2013 Frili 2017 Kocu 2015 Altinay 2015 Subasi 2017 Afyoncu 2015 Taylan 2015 Sakaoglu 2015 KOSEM SULTAN Adahl 2006 s 105 106 Ortayli Alderson 1956 table XXXIV Peirce 1993 Alderson 1956 Peirce 1993 s 105 365 Alderson 1956 Gomez 1722 s 49 95 Kocu 2015 Altinay 2015 Subasi 2017 Afyoncu 2015 Genc Osman IV Murad Istanbul Kanatlarimin Altinda Mahpeyker Kosem Sultan Muhtesem Yuzyil Kosem BibliografiyaZbarazkij K Donesennya pro posolstvo knyazya K Zbarazkogo v Turechchinu Osmanska imperiya v pershij chverti XVII stolittya Hadzhi M Ibragimbejli per N S Rashbi M Nauka 1984 211 s Sulishovskij S List posla Sulishovskogo iz Konstantinopolya pidchashemu koronnomu igetmanu polnomu Stanislavu Lyubomirskomu Osmanska imperiya v pershij chverti XVII stolittya Hadzhi M Ibragimbejli per N S Rashbi M Nauka 1984 211 s Finkel K Istoriya Osmanskoyi imperiyi Vidinnya Osmana M AST Astrel 2012 829 s ISBN 978 5 17 043651 4 Encyclopaedia of Islam Bosworth C E Brill Archive 1986 Vol V Khe Mahi S 1333 ISBN 9004078193 9789004078192 angl Adahl K The Sultan s Procession The Swedish Embassy to Sultan Mehmed IV in 1657 1658 and the Ralamb Paintings Oxford Swedish Research Institute in Istanbul 2006 S 343 ISBN 9186884182 9789186884185 angl Alderson Anthony Dolphin The Structure of the Ottoman Dynasty Oxford Clarendon Press 1956 S 186 angl Augustinos O Eastern Concubines Western Mistresses Prevost s Histoire d une Grecque moderne Buturovic A Schick I C 2007 ISBN 1 84511 505 8 angl Borekci G Mustafa I Encyclopedia of the Ottoman Empire Agoston G Masters B A New York en 2009 S 689 ISBN 1438110251 9781438110257 tur Carsten F L The New Cambridge Modern History 1961 T V The Ascendancy of France 1648 88 S 658 P 505 506 ISBN 0521045444 9780521045445 angl en 1995 Constantinople City of the World s Desire 1453 1924 New York en Imber Colin 2009 The Ottoman Empire New York en Peirce Leslie P 1993 Oxford University Press ISBN 0195086775 arhiv originalu za 1 Grudnya 2020 procitovano 6 Zhovtnya 2020 Tezcan Baki 2007 Turcica Editions Klincksieck 39 40 Arhiv originalu za 4 Lipnya 2020 Procitovano 6 Zhovtnya 2020 Lucienne Thys Senocak Ottoman Women Builders Aldershot Ashgate 2006 Piterberg Gabriel 2003 An Ottoman Tragedy History and Historiography at Play California University of California Press s 271 ISBN 0 520 23836 2 Osmanska dinastiya Poperednik Safiye Sultan Haseki Sultan 1605 22 listopada 1617 Nastupnik Ajshe Hanim Sultan Poperednik Halime sultan Valide sultan 10 veresnya 1623 12 serpnya 1648 18 serpnya 1648 3 veresnya 1651 Nastupnik Turhan sultan